# Eiropas Savienības L 67/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.067.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 67 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 17. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.067.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 67

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 17. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 220/2010 (2010. gada 16. marts), ar ko pieņem 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 221/2010 (2010. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2010/156/KĀDP (2010. gada 16. marts), ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā | 6 |
| | | 2010/157/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 12. marts), ar kuru pagarina piemērošanas termiņu Lēmumam 2006/502/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt pasākumus, kas atļautu tirgot tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu tirgot jaunrades šķiltavas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1314)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2010/158/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 16. marts) par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1862)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | IETEIKUMI |
| | | 2010/159/ES |
| | * | Komisijas Ieteikums (2010. gada 11. marts) par pašaizsardzības pasākumiem, kā arī pirātu uzbrukumu un kuģu bruņotas laupīšanas novēršanu (
  1
  ) | 13 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 220/2010 (2010. gada 16. marts), ar ko pieņem 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (
  1
  )

ad hoc

1

1

Komisijas Regula (ES) Nr. 221/2010 (2010. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

4

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2010/156/KĀDP (2010. gada 16. marts), ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

6

2010/157/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 12. marts), ar kuru pagarina piemērošanas termiņu Lēmumam 2006/502/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt pasākumus, kas atļautu tirgot tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu tirgot jaunrades šķiltavas
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1314)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1314)

1

9

2010/158/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 16. marts) par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1862)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1862)

1

10

IETEIKUMI

2010/159/ES

*

Komisijas Ieteikums (2010. gada 11. marts) par pašaizsardzības pasākumiem, kā arī pirātu uzbrukumu un kuģu bruņotas laupīšanas novēršanu (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 220/2010

(2010. gada 16. marts),

ar ko pieņem 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 9. marta Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 577/98 ir jānosaka 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmas elementi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 577/98 ir jānosaka 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programmas elementi.

| (2) | Atsevišķās nozarēs, kurās ir liels nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību un citu ar darbu saistītu veselības problēmu risks un kuras parasti nav ietvertas vai pilnībā ietvertas valsts sociālās drošības sistēmās, piemēram, šādas nozares ir “Zivsaimniecība un akvakultūra” (NACE 2. red. 3. nodaļa), “Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde” (NACE 2. red. B sadaļa) vai “Veselība un sociālā aprūpe” (NACE 2. red. Q sadaļa), ir vajadzīgi papildu resursi (2). |
| --- | --- |

(2)

Atsevišķās nozarēs, kurās ir liels nelaimes gadījumu darbā vai arodslimību un citu ar darbu saistītu veselības problēmu risks un kuras parasti nav ietvertas vai pilnībā ietvertas valsts sociālās drošības sistēmās, piemēram, šādas nozares ir “Zivsaimniecība un akvakultūra” (NACE 2. red. 3. nodaļa), “Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde” (NACE 2. red. B sadaļa) vai “Veselība un sociālā aprūpe” (NACE 2. red. Q sadaļa), ir vajadzīgi papildu resursi (2).

| (3) | Jauns ad hoc modulis par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām veselības problēmām nodrošinās ievērojamu pievienoto vērtību informācijai, ko iegūst no Eiropas statistikas par nelaimes gadījumiem darbā (ESAW) un Eiropas arodslimību statistikas (EODS), jo īpaši ļaujot datus par nelaimes gadījumiem un arodslimībām tieši savienot ar informāciju par personas stāvokli darba tirgū un informāciju, kas jāiegūst par jauniem riskiem (proti, ar darbu saistītas veselības problēmas, kas nav atzītas par arodslimībām valsts tiesību aktos). |
| --- | --- |

(3)

Jauns ad hoc modulis par nelaimes gadījumiem darbā un ar darbu saistītām veselības problēmām nodrošinās ievērojamu pievienoto vērtību informācijai, ko iegūst no Eiropas statistikas par nelaimes gadījumiem darbā (ESAW) un Eiropas arodslimību statistikas (EODS), jo īpaši ļaujot datus par nelaimes gadījumiem un arodslimībām tieši savienot ar informāciju par personas stāvokli darba tirgū un informāciju, kas jāiegūst par jauniem riskiem (proti, ar darbu saistītas veselības problēmas, kas nav atzītas par arodslimībām valsts tiesību aktos).

| (4) | Eiropas nodarbinātības stratēģijā pilnībā atspoguļota vajadzība ņemt vērā ar imigrāciju saistītos darba aspektus, īpaši vajadzību uzlabot migrantu darba tirgus situāciju. Nodarbinātības politikas pamatnostādnēs, ko pieņēma ar Padomes Lēmumu 2008/618/EK (3) un kas ir integrēto pamatnostādņu kopumu neatņemama sastāvdaļa un paredzēta, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropā kā atjaunotās Lisabonas stratēģijas sastāvdaļu, aicināts īpašu uzmanību veltīt tam, lai lielā mērā risinātu to cilvēku nodarbinātības problēmas, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, tostarp novērstu atšķirības starp trešo valstu valstspiederīgo situāciju salīdzinājumā ar ES pilsoņu stāvokli. Tajās skaidri teikts, ka diskriminācijas apkarošana un imigrantu integrēšana ir svarīgs jautājums, un aicināts pienācīgi pārvaldīt ekonomisko migrāciju, lai uzlabotu darba tirgus vajadzību apmierināšanu. Ārkārtīgi svarīgi ir pienācīgi dati, lai uzraudzītu šos jautājumus, jo īpaši tāpēc, ka turpmākajos gados pieaugs vajadzība pēc migrantu darbaspēka, jo ES darbaspēks noveco un tiek prognozēts kvalificēta darbaspēka trūkums. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas nodarbinātības stratēģijā pilnībā atspoguļota vajadzība ņemt vērā ar imigrāciju saistītos darba aspektus, īpaši vajadzību uzlabot migrantu darba tirgus situāciju. Nodarbinātības politikas pamatnostādnēs, ko pieņēma ar Padomes Lēmumu 2008/618/EK (3) un kas ir integrēto pamatnostādņu kopumu neatņemama sastāvdaļa un paredzēta, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību Eiropā kā atjaunotās Lisabonas stratēģijas sastāvdaļu, aicināts īpašu uzmanību veltīt tam, lai lielā mērā risinātu to cilvēku nodarbinātības problēmas, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, tostarp novērstu atšķirības starp trešo valstu valstspiederīgo situāciju salīdzinājumā ar ES pilsoņu stāvokli. Tajās skaidri teikts, ka diskriminācijas apkarošana un imigrantu integrēšana ir svarīgs jautājums, un aicināts pienācīgi pārvaldīt ekonomisko migrāciju, lai uzlabotu darba tirgus vajadzību apmierināšanu. Ārkārtīgi svarīgi ir pienācīgi dati, lai uzraudzītu šos jautājumus, jo īpaši tāpēc, ka turpmākajos gados pieaugs vajadzība pēc migrantu darbaspēka, jo ES darbaspēks noveco un tiek prognozēts kvalificēta darbaspēka trūkums.

| (5) | Saistībā ar notiekošo diskusiju par elastdrošību un izteikto prasību pēc uzņēmumu un darbinieku lielākas pielāgošanās spējas Eiropā, kas ir galvenais jautājums, ko uzsvēra Eiropas nodarbinātības stratēģijā un nodarbinātības politikas pamatnostādnēs, ir nepieciešami plašā Eiropas apsekojumā iegūti dati par to, ciktāl tiek izmantotas dažādas jaunas darba organizācijas prakses formas un darba laika režīmi, kā arī darbinieku pieredze ar tiem. |
| --- | --- |

(5)

Saistībā ar notiekošo diskusiju par elastdrošību un izteikto prasību pēc uzņēmumu un darbinieku lielākas pielāgošanās spējas Eiropā, kas ir galvenais jautājums, ko uzsvēra Eiropas nodarbinātības stratēģijā un nodarbinātības politikas pamatnostādnēs, ir nepieciešami plašā Eiropas apsekojumā iegūti dati par to, ciktāl tiek izmantotas dažādas jaunas darba organizācijas prakses formas un darba laika režīmi, kā arī darbinieku pieredze ar tiem.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo ir pieņemta 2013. līdz 2015. gada ad hoc moduļu programma darbaspēka izlases veida apsekojumam, kā tas noteikts pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp.

1

(2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošana: Kopienas stratēģija par veselības aizsardzību un drošību darbā 2007. līdz 2012. gadam, pieņemta 21.2.2007., COM(2007) 62.

2

(3)  OV L 198, 26.7.2008., 47. lpp.

3

---

PIELIKUMS

DARBASPĒKA APSEKOJUMS

Vairākgadu ad hoc moduļu programma

1.   NELAIMES GADĪJUMI DARBĀ UN CITAS AR DARBU SAISTĪTAS VESELĪBAS PROBLĒMAS

Mainīgo lielumu saraksts: jādefinē līdz 2011. gada decembrim.

Pārskata periods: 2013. gads. Dalībvalstis var sniegt datus par visām 52 nedēļām vai par gada otro ceturksni.

Attiecīgās dalībvalstis un reģioni: jādefinē līdz 2011. gada decembrim.

Rezultātu pārstāvība: jādefinē līdz 2011. gada decembrim.

Ad hoc moduļa izlases pilnīgums: ad hoc moduļa izlasei jāatbilst Komisijas Regulas (EK) Nr. 377/2008 (1) I pielikuma 4. punkta prasībām, proti, izlasei, ko izmanto, lai vāktu informāciju par ad hoc moduļiem, jāsniedz informācija arī par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem.

Rezultātu nosūtīšana: līdz 2014. gada 31. martam.

2.   EMIGRANTU UN VIŅU TIEŠO PĒCNĀCĒJU STĀVOKLIS DARBA TIRGŪ

Mainīgo lielumu saraksts: jādefinē līdz 2012. gada decembrim.

Pārskata periods: 2014. gads. Dalībvalstis var sniegt datus par visām 52 nedēļām vai par gada otro ceturksni.

Attiecīgās dalībvalstis un reģioni: jādefinē līdz 2012. gada decembrim.

Rezultātu pārstāvība: jādefinē līdz 2012. gada decembrim.

Ad hoc moduļa izlases pilnīgums: ad hoc moduļa izlasei jāatbilst Regulas (EK) Nr. 377/2008 I pielikuma 4. punkta prasībām, proti, izlasei, ko izmanto, lai vāktu informāciju par ad hoc moduļiem, jāsniedz informācija arī par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem.

Rezultātu nosūtīšana: līdz 2015. gada 31. martam.

3.   DARBA ORGANIZĀCIJA UN DARBA LAIKA REŽĪMS

Mainīgo lielumu saraksts: jādefinē līdz 2013. gada decembrim.

Pārskata periods: 2015. gads. Dalībvalstis var sniegt datus par visām 52 nedēļām vai par gada otro ceturksni.

Attiecīgās dalībvalstis un reģioni: jādefinē līdz 2013. gada decembrim.

Rezultātu pārstāvība: jādefinē līdz 2013. gada decembrim.

Ad hoc moduļa izlases pilnīgums: ad hoc moduļa izlasei jāatbilst Regulas (EK) Nr. 377/2008 I pielikuma 4. punkta prasībām, proti, izlasei, ko izmanto, lai vāktu informāciju par ad hoc moduļiem, jāsniedz informācija arī par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem.

Rezultātu nosūtīšana: līdz 2016. gada 31. martam.

---

(1)  OV L 114, 26.4.2008., 57. lpp.

---

| 17.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 221/2010

(2010. gada 16. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 17. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 16. martā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 107,2 |
| JO | 59,4 |
| MA | 78,3 |
| TN | 133,8 |
| TR | 115,0 |
| ZZ | 98,7 |
| 0707 00 05 | EG | 219,6 |
| JO | 134,1 |
| MK | 134,1 |
| TR | 137,6 |
| ZZ | 156,4 |
| 0709 90 70 | MA | 192,2 |
| TR | 93,9 |
| ZZ | 143,1 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | EG | 42,9 |
| IL | 54,6 |
| MA | 56,9 |
| TN | 49,7 |
| TR | 61,4 |
| ZZ | 53,1 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 97,8 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 10 80 | AR | 103,6 |
| BR | 89,3 |
| CA | 73,7 |
| CN | 74,2 |
| MK | 24,7 |
| US | 116,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0808 20 50 | AR | 84,0 |
| CL | 74,8 |
| CN | 82,0 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

107,2

JO

59,4

MA

78,3

TN

133,8

TR

115,0

ZZ

98,7

0707 00 05

EG

219,6

JO

134,1

MK

134,1

TR

137,6

ZZ

156,4

0709 90 70

MA

192,2

TR

93,9

ZZ

143,1

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

EG

42,9

IL

54,6

MA

56,9

TN

49,7

TR

61,4

ZZ

53,1

0805 50 10

EG

76,3

IL

97,8

TR

68,0

ZZ

80,7

0808 10 80

AR

103,6

BR

89,3

CA

73,7

CN

74,2

MK

24,7

US

116,6

ZZ

80,4

0808 20 50

AR

84,0

CL

74,8

CN

82,0

ZA

101,9

ZZ

85,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 17.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/6

---

PADOMES LĒMUMS 2010/156/KĀDP

(2010. gada 16. marts),

ar ko pagarina pilnvaras Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ar ko nākusi klajā Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 17. oktobrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/724/KĀDP (1), ar ko iecēla Erwan FOUÉRÉ kungu par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 17. oktobrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/724/KĀDP (1), ar ko iecēla Erwan FOUÉRÉ kungu par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

| (2) | Padome 2009. gada 15. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2009/706/KĀDP (2), ar ko pagarina ESĪP pilnvaras līdz 2010. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2009. gada 15. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2009/706/KĀDP (2), ar ko pagarina ESĪP pilnvaras līdz 2010. gada 31. martam.

| (3) | ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2010. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras varētu beigties ātrāk, ja Padome tā nolemtu pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos ieteikuma, un kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu, |
| --- | --- |

(3)

ESĪP pilnvaras būtu jāpagarina līdz 2010. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras varētu beigties ātrāk, ja Padome tā nolemtu pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos ieteikuma, un kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības īpašais pārstāvis

Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā Erwan FOUÉRÉ kunga pilnvaras tiek pagarinātas līdz 2010. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras varētu beigties ātrāk, ja Padome tā nolemtu pēc AP ieteikuma, kad būs stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.

2. pants

Politikas mērķi

ESĪP pilnvaru pamatā ir Eiropas Savienības politikas mērķi Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, ar kuriem veicina to, lai nostiprinātu mierīgu politikas procesu un pilnīgu Ohridas Pamatnolīguma īstenošanu, tādējādi ar Stabilizācijas un asociācijas procesu sekmējot turpmāku Eiropas integrācijas progresu.

ESĪP atbalsta darbu, ko reģionā veic AP.

3. pants

Pilnvaras

Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

| a) | uzturēt ciešu kontaktu ar Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdību un politikas procesā iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

a)

uzturēt ciešu kontaktu ar Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valdību un politikas procesā iesaistītajām pusēm;

| b) | veicināt politisko procesu, ievērojot Savienības nostāju; |
| --- | --- |

b)

veicināt politisko procesu, ievērojot Savienības nostāju;

| c) | nodrošināt starptautiskās sabiedrības centienu saskaņotību, lai palīdzētu īstenot un stiprināt 2001. gada 13. augusta Pamatnolīguma noteikumus, kas izklāstīti nolīgumā un tā pielikumos; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt starptautiskās sabiedrības centienu saskaņotību, lai palīdzētu īstenot un stiprināt 2001. gada 13. augusta Pamatnolīguma noteikumus, kas izklāstīti nolīgumā un tā pielikumos;

| d) | uzmanīgi sekot drošības un etniskajiem jautājumiem un ziņot par tiem, un tādēļ uzturēt sakarus ar visām attiecīgajām struktūrām; |
| --- | --- |

d)

uzmanīgi sekot drošības un etniskajiem jautājumiem un ziņot par tiem, un tādēļ uzturēt sakarus ar visām attiecīgajām struktūrām;

| e) | palīdzēt attīstīt un konsolidēt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar ES politiku cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādnēm cilvēktiesību jomā. |
| --- | --- |

e)

palīdzēt attīstīt un konsolidēt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar ES politiku cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādnēm cilvēktiesību jomā.

4. pants

Pilnvaru īstenošana

1.   ESĪP AP pakļautībā atbild par pilnvaru īstenošanu.

2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, sniedz ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.

5. pants

Finansējums

1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. augustam ir EUR 340 000.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2010. gada 1. aprīļa. Izdevumus apsaimnieko saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.

3.   Izdevumus apsaimnieko saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. Par visiem izdevumiem ESĪP sniedz pārskatus Komisijai.

6. pants

Komandas izveide un sastāvs

1.   ESĪP pilnvaru un attiecīgu pieejamo finanšu līdzekļu robežās ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.

2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt darbinieku norīkošanu darbam ar ESĪP. Tā personāla atalgojumu, kurus kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var sūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts pilsonība.

3.   Norīkotais personāls ir un paliek nosūtītājas valsts vai Savienības nosūtītājas iestādes administratīvajā pakļautībā, un tas veic pienākumus un darbojas ESĪP pilnvaru interesēs.

7. pants

ESĪP un personāla privilēģijas un imunitāte

Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ir vajadzīgas ESĪP un personāla misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Lai to panāktu, dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.

8. pants

Klasificētas ES informācijas drošība

ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3), jo īpaši – rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.

9. pants

Piekļuve informācijai un materiāli tehniskais nodrošinājums

1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt visai attiecīgajai informācijai.

2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāli tehnisko apgādi reģionā.

10. pants

Drošība

Saskaņā ar Savienības politiku tāda Savienības personāla drošības jomā, kas ir dislocēts ārpus tās, lai veiktu darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP visa viņam tieši pakļauta personāla drošībai veic visus iespējamos pasākumus saskaņā ar savām pilnvarām un drošības apstākļiem ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, īpaši:

| a) | pamatojoties uz Padomes Ģenerālsekretariāta norādēm, konkrētai misijai izstrādā drošības plānu, kurā ir ietverti tai pielāgoti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju, kā arī drošu pārvietošanos tajā, pie kā pieder arī drošības pārkāpumu novēršana un plāni ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz Padomes Ģenerālsekretariāta norādēm, konkrētai misijai izstrādā drošības plānu, kurā ir ietverti tai pielāgoti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju, kā arī drošu pārvietošanos tajā, pie kā pieder arī drošības pārkāpumu novēršana un plāni ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

| b) | visam ārpus Savienības izvietotajam personālam nodrošina apdrošināšanu pret nopietniem apdraudējumiem, ņemot vērā apstākļus misijas teritorijā; |
| --- | --- |

b)

visam ārpus Savienības izvietotajam personālam nodrošina apdrošināšanu pret nopietniem apdraudējumiem, ņemot vērā apstākļus misijas teritorijā;

| c) | visiem ārpus Savienības izvietotiem komandas locekļiem, arī vietējiem līgumdarbiniekiem, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā notur attiecīgas drošības apmācības saskaņā ar Padomes Ģenerālsekretariāta noteiktu, misijas teritorijā sastopamu apdraudējumu klasifikāciju; |
| --- | --- |

c)

visiem ārpus Savienības izvietotiem komandas locekļiem, arī vietējiem līgumdarbiniekiem, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā notur attiecīgas drošības apmācības saskaņā ar Padomes Ģenerālsekretariāta noteiktu, misijas teritorijā sastopamu apdraudējumu klasifikāciju;

| d) | nodrošina visu pēc regulārām drošības ekspertīzēm sniegtu, saskaņotu ieteikumu īstenošanu, un – saistībā ar vidusposma ziņojumu un ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem. |
| --- | --- |

d)

nodrošina visu pēc regulārām drošības ekspertīzēm sniegtu, saskaņotu ieteikumu īstenošanu, un – saistībā ar vidusposma ziņojumu un ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

11. pants

Ziņošana

ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP un PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.

12. pants

Koordinācija

1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politikas koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti un varētu sasniegt Savienības politikas mērķus. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP sniedz regulārus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.

2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot uzticētās pilnvaras. ESĪP uztur sakarus arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām, kas darbojas misijas norises vietā.

13. pants

Pārskatīšana

Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP pilnvaru termiņa beigās iesniedz pilnīgu pilnvaru īstenošanas ziņojumu AP, Padomei un Komisijai.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

15. pants

Publikācija

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 16. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. SALGADO

---

(1)  OV L 272, 18.10.2005., 26. lpp.

1

(2)  OV L 244, 16.9.2009., 25. lpp.

2

(3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

3

---

| 17.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/9

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 12. marts),

ar kuru pagarina piemērošanas termiņu Lēmumam 2006/502/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt pasākumus, kas atļautu tirgot tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu tirgot jaunrades šķiltavas

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1314)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/157/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/502/EK (2) dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai atļautu laist tirgū tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu laist tirgū jaunrades šķiltavas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/502/EK (2) dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai atļautu laist tirgū tikai bērniem drošas šķiltavas un aizliegtu laist tirgū jaunrades šķiltavas.

| (2) | Lēmumu 2006/502/EK pieņēma saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 13. panta nosacījumiem, kuros lēmuma piemērošanas termiņš ierobežots līdz vienam gadam, bet to iespējams apstiprināt uz papildperiodiem, kas arī nepārsniedz vienu gadu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumu 2006/502/EK pieņēma saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 13. panta nosacījumiem, kuros lēmuma piemērošanas termiņš ierobežots līdz vienam gadam, bet to iespējams apstiprināt uz papildperiodiem, kas arī nepārsniedz vienu gadu.

| (3) | Lēmums 2006/502/EK ir grozīts trīsreiz – pirmoreiz ar Lēmumu 2007/231/EK (3), ar kuru lēmuma piemērošanas termiņu pagarināja līdz 2008. gada 11. maijam, otrreiz ar Lēmumu 2008/322/EK (4), ar kuru lēmuma piemērošanas termiņu pagarināja līdz 2009. gada 11. maijam, un trešoreiz – ar Lēmumu 2009/298/EK (5), ar kuru lēmuma piemērošanas termiņu pagarināja par vēl vienu gadu līdz 2010. gada 11. maijam. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums 2006/502/EK ir grozīts trīsreiz – pirmoreiz ar Lēmumu 2007/231/EK (3), ar kuru lēmuma piemērošanas termiņu pagarināja līdz 2008. gada 11. maijam, otrreiz ar Lēmumu 2008/322/EK (4), ar kuru lēmuma piemērošanas termiņu pagarināja līdz 2009. gada 11. maijam, un trešoreiz – ar Lēmumu 2009/298/EK (5), ar kuru lēmuma piemērošanas termiņu pagarināja par vēl vienu gadu līdz 2010. gada 11. maijam.

| (4) | Tā kā nav ieviesti citi apmierinoši pasākumi, kas attiektos uz bērniem drošām šķiltavām, Lēmuma 2006/502/EK piemērošanas termiņš ir jāpagarina vēl par 12 mēnešiem un lēmums ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā nav ieviesti citi apmierinoši pasākumi, kas attiektos uz bērniem drošām šķiltavām, Lēmuma 2006/502/EK piemērošanas termiņš ir jāpagarina vēl par 12 mēnešiem un lēmums ir attiecīgi jāgroza.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 2001/95/EK izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvu 2001/95/EK izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/502/EK 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2011. gada 11. maijam.”

2. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2010. gada 11. maijam veic pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma izpildei, un publicē tos. Par to dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 12. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

1

(2)  OV L 198, 20.7.2006., 41. lpp.

2

(3)  OV L 99, 14.4.2007., 16. lpp.

3

(4)  OV L 109, 19.4.2008., 40. lpp.

4

(5)  OV L 81, 27.3.2009., 23. lpp.

5

---

| 17.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/10

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 16. marts)

par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēno H5N1 apakštipa putnu gripu Rumānijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1862)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/158/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (3), un jo īpaši tās 18. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Putnu gripa ir vīrusa ierosināta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Putnu gripas vīrusa infekcija mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kas atšķiras virulences ziņā. Zemas patogenitātes gripa izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt augsti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairākumā mājputnu sugu. Šī slimība var būtiski ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(1)

Putnu gripa ir vīrusa ierosināta putnu, tostarp mājputnu, infekcijas slimība. Putnu gripas vīrusa infekcija mājputniem izraisa divus galvenos minētās slimības veidus, kas atšķiras virulences ziņā. Zemas patogenitātes gripa izraisa tikai vieglus simptomus, savukārt augsti patogēnajai gripai ir ļoti augsti mirstības rādītāji vairākumā mājputnu sugu. Šī slimība var būtiski ietekmēt mājputnu audzēšanas rentabilitāti.

| (2) | Putnu gripa galvenokārt ir sastopama putniem, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti neliels. |
| --- | --- |

(2)

Putnu gripa galvenokārt ir sastopama putniem, taču atsevišķos gadījumos inficēties var arī cilvēki, lai gan risks parasti ir ļoti neliels.

| (3) | Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā pastāv risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām putnu audzētavām un savvaļas putniem. Tādējādi tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citu un uz trešām valstīm, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus vai savvaļas putniem migrējot. |
| --- | --- |

(3)

Putnu gripas uzliesmojuma gadījumā pastāv risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām putnu audzētavām un savvaļas putniem. Tādējādi tas var izplatīties no vienas dalībvalsts uz citu un uz trešām valstīm, pārdodot dzīvus putnus vai to produktus vai savvaļas putniem migrējot.

| (4) | Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvā 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei (4), ir izklāstīti pasākumi gan zemas patogenitātes, gan augsti patogēnās putnu gripas kontrolei. Minētās direktīvas 16. pantā paredzēta aizsardzības, novērošanas un tālāku ierobežojumu zonu izveide augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvā 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei (4), ir izklāstīti pasākumi gan zemas patogenitātes, gan augsti patogēnās putnu gripas kontrolei. Minētās direktīvas 16. pantā paredzēta aizsardzības, novērošanas un tālāku ierobežojumu zonu izveide augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā.

| (5) | Komisijas 2006. gada 14. jūnija Lēmumā 2006/415/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnu H5N1 apakštipa putnu gripu Kopienas mājputniem (5) paredzēti papildu aizsardzības pasākumi, kas jāpiemēro augsti patogēnās H5N1 apakštipa putnu gripas skartās dalībvalstīs, lai novērstu minētās slimības izplatīšanos, ņemot vērā šā konkrētā vīrusa celma īpašo epidemioloģiju. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2006. gada 14. jūnija Lēmumā 2006/415/EK par dažiem aizsardzības pasākumiem saistībā ar augsti patogēnu H5N1 apakštipa putnu gripu Kopienas mājputniem (5) paredzēti papildu aizsardzības pasākumi, kas jāpiemēro augsti patogēnās H5N1 apakštipa putnu gripas skartās dalībvalstīs, lai novērstu minētās slimības izplatīšanos, ņemot vērā šā konkrētā vīrusa celma īpašo epidemioloģiju.

| (6) | Lēmuma 2006/415/EK 4. pantā paredzēts, ka pēc aizdomu rašanās vai apstiprināta augsti patogēnās H5N1 apakštipa putnu gripas uzliesmojuma dalībvalstis nekavējoties nosaka augsta riska apgabalu, kurā ietilpst aizsardzības un novērošanas zonas (A apgabals), un zema riska apgabalu, kas nošķirts no A apgabala ar skartās dalībvalsts teritorijām, kuras slimība nav skārusi (B apgabals). Šie apgabali norādīti minētā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Lēmuma 2006/415/EK 4. pantā paredzēts, ka pēc aizdomu rašanās vai apstiprināta augsti patogēnās H5N1 apakštipa putnu gripas uzliesmojuma dalībvalstis nekavējoties nosaka augsta riska apgabalu, kurā ietilpst aizsardzības un novērošanas zonas (A apgabals), un zema riska apgabalu, kas nošķirts no A apgabala ar skartās dalībvalsts teritorijām, kuras slimība nav skārusi (B apgabals). Šie apgabali norādīti minētā lēmuma pielikumā.

| (7) | Rumānija ir informējusi Komisiju par apstiprinātu augsti patogēnās H5N1 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu savā teritorijā un ir veikusi vajadzīgos pasākumus, kā paredzēts Lēmumā 2006/415/EK, ieskaitot A un B apgabalu izveidi. |
| --- | --- |

(7)

Rumānija ir informējusi Komisiju par apstiprinātu augsti patogēnās H5N1 apakštipa putnu gripas uzliesmojumu savā teritorijā un ir veikusi vajadzīgos pasākumus, kā paredzēts Lēmumā 2006/415/EK, ieskaitot A un B apgabalu izveidi.

| (8) | Komisija ir izskatījusi minētos aizsardzības pasākumus sadarbībā ar Rumāniju un atzīst, ka A un B apgabalu robežas, ko noteikusi minētās valsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekamā attālumā no apstiprinātā uzliesmojuma vietas. |
| --- | --- |

(8)

Komisija ir izskatījusi minētos aizsardzības pasākumus sadarbībā ar Rumāniju un atzīst, ka A un B apgabalu robežas, ko noteikusi minētās valsts kompetentā iestāde, atrodas pietiekamā attālumā no apstiprinātā uzliesmojuma vietas.

| (9) | Lai novērstu nevajadzīgus traucējumus tirdzniecībai Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis pieņem nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nekavējoties jāizveido Rumānijas A un B apgabalu saraksts Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu nevajadzīgus traucējumus tirdzniecībai Savienībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis pieņem nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nekavējoties jāizveido Rumānijas A un B apgabalu saraksts Savienības līmenī.

| (10) | Tādēļ, kamēr nav notikusi nākamā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksme, šajā lēmumā jāiekļauj Rumānijas A un B apgabali, kuros piemēro Lēmumā 2006/415/EK paredzētos aizsardzības pasākumus, un jānosaka šo robežu piemērošanas ilgums. |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ, kamēr nav notikusi nākamā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksme, šajā lēmumā jāiekļauj Rumānijas A un B apgabali, kuros piemēro Lēmumā 2006/415/EK paredzētos aizsardzības pasākumus, un jānosaka šo robežu piemērošanas ilgums.

| (11) | Šo lēmumu pārskatīs nākamajā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksmē, |
| --- | --- |

(11)

Šo lēmumu pārskatīs nākamajā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas sanāksmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu nosaka apgabalus, kuros piemēro pagaidu aizsardzības pasākumus, kas paredzēti Lēmumā 2006/415/EK, un šo pasākumu piemērošanas ilgumu.

2. pants

1.   Šā lēmuma pielikuma A daļā norādīto apgabalu uzskata par augsta riska apgabalu (A apgabals), kā minēts Lēmuma 2006/415/EK 3. panta 1. punktā.

2.   Šā lēmuma pielikuma B daļā norādīto apgabalu uzskata par zema riska apgabalu (B apgabals), kā minēts Lēmuma 2006/415/EK 3. panta 2. punktā.

3. pants

Šis lēmums ir piemērojams līdz 2010. gada 17. aprīlim.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

John DALLI

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

4

(5)  OV L 164, 16.6.2006., 51. lpp.

5

---

PIELIKUMS

A   DAĻA

A apgabals, kā minēts 2. panta 1. punktā:

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | A apgabals | Datums, līdz kuram piemēro |
| --- | --- | --- | --- |
| Kods | Nosaukums |
| RO | Rumānija | 00038 | Apgabals, kurā ietilpst: | 17.4.2010. |
| aizsardzības zona:

  Letea |
| uzraudzības zona: | C.A. Rosetti |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

A apgabals

Datums, līdz kuram piemēro

Kods

Nosaukums

RO

Rumānija

00038

Apgabals, kurā ietilpst:

17.4.2010.

aizsardzības zona:

Letea

uzraudzības zona:

C.A. Rosetti

| | Sfiștofca |
| --- | --- |

Sfiștofca

| | Cardon |
| --- | --- |

Cardon

B   DAĻA

B apgabals, kā minēts 2. panta 2. punktā:

| ISO valsts kods | Dalībvalsts | B apgabals | Datums, līdz kuram piemēro |
| --- | --- | --- | --- |
| Kods | Nosaukums |
| RO | Rumānija | 00038 | Visa tā Tulcea rajona teritorija, kas nav ietverta A apgabalā | 17.4.2010. |

ISO valsts kods

Dalībvalsts

B apgabals

Datums, līdz kuram piemēro

Kods

Nosaukums

RO

Rumānija

00038

Visa tā Tulcea rajona teritorija, kas nav ietverta A apgabalā

17.4.2010.

---

IETEIKUMI

| 17.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/13

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2010. gada 11. marts)

par pašaizsardzības pasākumiem, kā arī pirātu uzbrukumu un kuģu bruņotas laupīšanas novēršanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/159/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Pirātu uzbrukumu skaitam Somālijas piekrastē arvien pieaugot, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras drošības komiteja savā 86. sesijā, kas norisinājās no 2009. gada 27. maija līdz 5. jūnijam, pieņēma virkni pasākumu, izdodot vairākus apkārtrakstus, kuros vai nu tika atjaunināti vispārīgie spēkā esošie ieteikumi attiecībā uz pasākumiem cīņai pret pirātu uzbrukumiem un kuģu bruņotām laupīšanām, vai arī tika identificēti specifiski pasākumi, kuru nolūks ir vērsties pret pirātisma aktiem Adenas līcī un Somālijas piekrastē. |
| --- | --- |

(1)

Pirātu uzbrukumu skaitam Somālijas piekrastē arvien pieaugot, Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras drošības komiteja savā 86. sesijā, kas norisinājās no 2009. gada 27. maija līdz 5. jūnijam, pieņēma virkni pasākumu, izdodot vairākus apkārtrakstus, kuros vai nu tika atjaunināti vispārīgie spēkā esošie ieteikumi attiecībā uz pasākumiem cīņai pret pirātu uzbrukumiem un kuģu bruņotām laupīšanām, vai arī tika identificēti specifiski pasākumi, kuru nolūks ir vērsties pret pirātisma aktiem Adenas līcī un Somālijas piekrastē.

| (2) | 2009. gada 23. jūnija apkārtrakstā MSC.1/Circ. 1334 ir izklāstītas “vadlīnijas kuģu īpašniekiem, ekspluatantiem, kapteiņiem un kuģu apkalpes locekļiem par pirātisma un kuģu bruņotas laupīšanas novēršanu un izskaušanu.” Šajā apkārtrakstā ir uzskaitīts visaptverošs tādu pasākumu kopums, ko var īstenot uz kuģiem jebkādos apstākļos, lai izvairītos no uzbrukumiem un, ja šādi uzbrukumi notiktu, maksimāli mazinātu apdraudējumu apkalpei un kuģim. |
| --- | --- |

(2)

2009. gada 23. jūnija apkārtrakstā MSC.1/Circ. 1334 ir izklāstītas “vadlīnijas kuģu īpašniekiem, ekspluatantiem, kapteiņiem un kuģu apkalpes locekļiem par pirātisma un kuģu bruņotas laupīšanas novēršanu un izskaušanu.” Šajā apkārtrakstā ir uzskaitīts visaptverošs tādu pasākumu kopums, ko var īstenot uz kuģiem jebkādos apstākļos, lai izvairītos no uzbrukumiem un, ja šādi uzbrukumi notiktu, maksimāli mazinātu apdraudējumu apkalpei un kuģim.

| (3) | 2009. gada 16. jūnija apkārtrakstā MSC.1/Circ. 1332 ir izklāstīta “pārvaldības paraugprakse”, lai izvairītos no pirātu uzbrukumiem Adenas līcī un Somālijas piekrastē, pirātus no uzbrukumiem atturētu, kā arī šādus uzbrukumus novēlotu (“Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia”), kuru pēc brīvprātīgas iniciatīvas izstrādājušas jūrniecības nozares organizācijas un kuru atbalstījušas un sekmējušas līdzējas puses sakarā ar to, cik steidzami risināms ir šis jautājums par cīņu pret uzbrukumiem Somālijas piekrastē. Jūrniecības nozares organizācijas šos pasākumus atjaunināja, izstrādājot to 2. redakciju, kuru publicēja 2009. gada 29. septembra apkārtrakstā MSC.1/Circ. 1335. |
| --- | --- |

(3)

2009. gada 16. jūnija apkārtrakstā MSC.1/Circ. 1332 ir izklāstīta “pārvaldības paraugprakse”, lai izvairītos no pirātu uzbrukumiem Adenas līcī un Somālijas piekrastē, pirātus no uzbrukumiem atturētu, kā arī šādus uzbrukumus novēlotu (“Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia”), kuru pēc brīvprātīgas iniciatīvas izstrādājušas jūrniecības nozares organizācijas un kuru atbalstījušas un sekmējušas līdzējas puses sakarā ar to, cik steidzami risināms ir šis jautājums par cīņu pret uzbrukumiem Somālijas piekrastē. Jūrniecības nozares organizācijas šos pasākumus atjaunināja, izstrādājot to 2. redakciju, kuru publicēja 2009. gada 29. septembra apkārtrakstā MSC.1/Circ. 1335.

| (4) | Lai gan šie SJO apkārtrakstos izklāstītie pasākumi nav nedz obligāti, nedz saistoši, tomēr – tā kā ir tik būtiski uzlabot kuģošanas drošību – kuģiem, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, ir jānodrošina vislabākā iespējamā pašaizsardzība, izmantojot pašreiz pieejamo zinātību gadījumos, kad šie kuģi atrodas zonās, ko raksturo paaugstināts pirātu uzbrukumu un bruņotu laupīšanu risks. |
| --- | --- |

(4)

Lai gan šie SJO apkārtrakstos izklāstītie pasākumi nav nedz obligāti, nedz saistoši, tomēr – tā kā ir tik būtiski uzlabot kuģošanas drošību – kuģiem, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, ir jānodrošina vislabākā iespējamā pašaizsardzība, izmantojot pašreiz pieejamo zinātību gadījumos, kad šie kuģi atrodas zonās, ko raksturo paaugstināts pirātu uzbrukumu un bruņotu laupīšanu risks.

| (5) | Pirātu uzbrukumi un kuģu bruņotas laupīšanas nereti pēc sava rakstura ir vardarbīgi un rada nopietnu risku vairākos pasaules reģionos, ne tikai Somālijas piekrastē, Adenas līcī un Indijas okeānā. |
| --- | --- |

(5)

Pirātu uzbrukumi un kuģu bruņotas laupīšanas nereti pēc sava rakstura ir vardarbīgi un rada nopietnu risku vairākos pasaules reģionos, ne tikai Somālijas piekrastē, Adenas līcī un Indijas okeānā.

| (6) | Skaitliskie dati par pirātu uzbrukumiem 2008. gadā ir visaugstākie kopš 1991. gada, kad Starptautiskais Jūrniecības birojs sāka šādus datus apkopot, proti, reģistrēti 293 uzbrukumi kuģiem, 49 sagūstīšanas gadījumi, gūstā saņemti 889 jūrnieki, 11 nogalināti, 21 pazudis bez vēsts un tiek uzskatīts par bojā gājušu. Kopš 2008. gada uzbrukšanas kuģiem un kuģu nolaupīšanu skaits ir īpaši pieaudzis Somālijas piekrastē, Adenas līcī un Indijas okeānā. Ir notikuši daudzi pirātu uzbrukumi kuģiem, pirāti kuģus ir sagūstījuši, kuģu apkalpi saņēmuši kā ķīlniekus, līdz par viņu atbrīvošanu ir samaksāta izpirkuma maksa. Gūsta periods ilgst vairākas nedēļas vai pat vairākus mēnešus, un sagūstītajiem jūrniekiem šis laiks ir dramatisks un traumējošs. |
| --- | --- |

(6)

Skaitliskie dati par pirātu uzbrukumiem 2008. gadā ir visaugstākie kopš 1991. gada, kad Starptautiskais Jūrniecības birojs sāka šādus datus apkopot, proti, reģistrēti 293 uzbrukumi kuģiem, 49 sagūstīšanas gadījumi, gūstā saņemti 889 jūrnieki, 11 nogalināti, 21 pazudis bez vēsts un tiek uzskatīts par bojā gājušu. Kopš 2008. gada uzbrukšanas kuģiem un kuģu nolaupīšanu skaits ir īpaši pieaudzis Somālijas piekrastē, Adenas līcī un Indijas okeānā. Ir notikuši daudzi pirātu uzbrukumi kuģiem, pirāti kuģus ir sagūstījuši, kuģu apkalpi saņēmuši kā ķīlniekus, līdz par viņu atbrīvošanu ir samaksāta izpirkuma maksa. Gūsta periods ilgst vairākas nedēļas vai pat vairākus mēnešus, un sagūstītajiem jūrniekiem šis laiks ir dramatisks un traumējošs.

| (7) | Kopš 2009. gada sākuma ir konstatēts uzbrukumu skaita pieaugums Indijas okeānā un Adenas līcī, neraugoties uz īso pārtraukumu pagājušā vasarā, kas bija skaidrojams ar lietus periodu un tam raksturīgajiem sliktajiem kuģošanas apstākļiem. Pirāti 2009. gadā ir veikuši vismaz 164 uzbrukumus, un 48 no tiem kuģis ir bijis sagūstīts. |
| --- | --- |

(7)

Kopš 2009. gada sākuma ir konstatēts uzbrukumu skaita pieaugums Indijas okeānā un Adenas līcī, neraugoties uz īso pārtraukumu pagājušā vasarā, kas bija skaidrojams ar lietus periodu un tam raksturīgajiem sliktajiem kuģošanas apstākļiem. Pirāti 2009. gadā ir veikuši vismaz 164 uzbrukumus, un 48 no tiem kuģis ir bijis sagūstīts.

| (8) | Saskaņā ar “pārvaldības paraugpraksi” kuģniecības uzņēmumiem un kuģiem ir rekomendēts pirms Adenas līča šķērsošanas reģistrēties Āfrikas Raga Kuģniecības drošības centra tīmekļa vietnē http://www.mschoa.org. Reģistrējušies kuģi saņem visu rīcībā esošo informāciju par situāciju šajā kuģošanas reģionā, un tos izseko ES NAVFOR-ATALANTA misijas spēki, tādējādi samazinot uzbrukuma iespējamības risku. Tomēr vairāk nekā trešdaļa tranzītā esošo kuģu šajā Āfrikas Raga Kuģniecības drošības centrā joprojām nereģistrējas, kā rezultātā nevar gūt labumu no pasākumiem, kas ieviesti tranzīta drošības garantēšanai šajā zonā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar “pārvaldības paraugpraksi” kuģniecības uzņēmumiem un kuģiem ir rekomendēts pirms Adenas līča šķērsošanas reģistrēties Āfrikas Raga Kuģniecības drošības centra tīmekļa vietnē http://www.mschoa.org. Reģistrējušies kuģi saņem visu rīcībā esošo informāciju par situāciju šajā kuģošanas reģionā, un tos izseko ES NAVFOR-ATALANTA misijas spēki, tādējādi samazinot uzbrukuma iespējamības risku. Tomēr vairāk nekā trešdaļa tranzītā esošo kuģu šajā Āfrikas Raga Kuģniecības drošības centrā joprojām nereģistrējas, kā rezultātā nevar gūt labumu no pasākumiem, kas ieviesti tranzīta drošības garantēšanai šajā zonā.

| (9) | Eiropas Savienības Padome 2009. gada 15. jūnijā pieņēma lēmumu par vēl vienu gadu no 2009. gada 13. decembra paildzināt Eiropas Savienības militārās misijas EU NAVFOR-ATALANTA darbību, lai palīdzētu Somālijas piekrastē novērst pirātu uzbrukumus un bruņotas laupīšanas gadījumus, pirātus no šādas rīcības atturētu un šādus uzbrukumus izskaustu. Šī militārā operācija ir pirmā jūras misija Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) ietvaros. Padome uzskata, ka pirātu uzbrukumi Somālijas piekrastē joprojām apdraud jūras transportu šajā reģionā. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Savienības Padome 2009. gada 15. jūnijā pieņēma lēmumu par vēl vienu gadu no 2009. gada 13. decembra paildzināt Eiropas Savienības militārās misijas EU NAVFOR-ATALANTA darbību, lai palīdzētu Somālijas piekrastē novērst pirātu uzbrukumus un bruņotas laupīšanas gadījumus, pirātus no šādas rīcības atturētu un šādus uzbrukumus izskaustu. Šī militārā operācija ir pirmā jūras misija Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) ietvaros. Padome uzskata, ka pirātu uzbrukumi Somālijas piekrastē joprojām apdraud jūras transportu šajā reģionā.

| (10) | Tā kā apkārtrakstos MSC.1/Circ. 1334 un MSC.1/Circ. 1335 ierosinātie preventīvie pasākumi papildina pasākumus, kas īstenoti ES NAVFOR-ATALANTA misijas ietvaros, to efektīva un saskaņota īstenošana var uzlabot to jūras aizsardzības pasākumu efektivitāti, kurus pieņēmusi Padome cīņai pret pirātismu Somālijas piekrastē. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā apkārtrakstos MSC.1/Circ. 1334 un MSC.1/Circ. 1335 ierosinātie preventīvie pasākumi papildina pasākumus, kas īstenoti ES NAVFOR-ATALANTA misijas ietvaros, to efektīva un saskaņota īstenošana var uzlabot to jūras aizsardzības pasākumu efektivitāti, kurus pieņēmusi Padome cīņai pret pirātismu Somālijas piekrastē.

| (11) | Dalībvalstīm ir jāīsteno pasākumi, lai uzlabotu jūras drošību un garantētu, ka šim mērķim tiek piešķirti un nodrošināti visi nepieciešamie līdzekļi, |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm ir jāīsteno pasākumi, lai uzlabotu jūras drošību un garantētu, ka šim mērķim tiek piešķirti un nodrošināti visi nepieciešamie līdzekļi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   Dalībvalstis ir aicinātas nodrošināt šo preventīvo pasākumu efektīvu un saskaņotu piemērošanu, lai tādējādi vērstos pret apdraudējumu, ar kuru var nākties saskarties kuģiem pirātu uzbrukumu un bruņotu laupīšanu gadījumos. Šie pasākumi, kas jau ir inventarizēti un konsolidēti, ir saņēmuši aktīvu atbalstu no Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) un jūrniecības nozares partnerorganizācijām.

2.   Vispārīgi pasākumi

| 2.1. | Dalībvalstis ir aicinātas to teritorijā reģistrētos operatorus informēt par apkārtrakstu MSC.1/Circ. 1334, kas pieņemts Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras drošības komitejas 86. sesijā un kurā izklāstīts un atjaunināts tādu preventīvu pašaizsardzības pasākumu kopumus, kurus kuģi un kuģošanas sabiedrības ir aicinātas īstenot cīņai pret pirātu uzbrukumiem un bruņotu laupīšanu ikreiz, kad šāds risks pastāv, saskaņā ar Starptautiskā Kuģu un ostu iekārtu drošības kodeksa (ISPS Kodeksa) noteikumiem. |
| --- | --- |

2.1.

Dalībvalstis ir aicinātas to teritorijā reģistrētos operatorus informēt par apkārtrakstu MSC.1/Circ. 1334, kas pieņemts Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras drošības komitejas 86. sesijā un kurā izklāstīts un atjaunināts tādu preventīvu pašaizsardzības pasākumu kopumus, kurus kuģi un kuģošanas sabiedrības ir aicinātas īstenot cīņai pret pirātu uzbrukumiem un bruņotu laupīšanu ikreiz, kad šāds risks pastāv, saskaņā ar Starptautiskā Kuģu un ostu iekārtu drošības kodeksa (ISPS Kodeksa) noteikumiem.

| 2.2. | Dalībvalstis jo īpaši ir aicinātas pārbaudīt, vai kuģu apkalpes komandas ir pareizi komplektētas gan efektivitātes, gan skaita ziņā saskaņā ar ISPS Kodeksa B daļas 4.28. noteikumu, kura ievērošanu nosaka par obligātu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 725/2004 (1) 3. panta 5. punkts. |
| --- | --- |

2.2.

Dalībvalstis jo īpaši ir aicinātas pārbaudīt, vai kuģu apkalpes komandas ir pareizi komplektētas gan efektivitātes, gan skaita ziņā saskaņā ar ISPS Kodeksa B daļas 4.28. noteikumu, kura ievērošanu nosaka par obligātu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 725/2004 (1) 3. panta 5. punkts.

3.   Īpaši pasākumi saistībā ar situāciju Somālijas piekrastē

| 3.1. | Dalībvalstis ir aicinātas to teritorijā reģistrētos operatorus informēt par apkārtrakstu MSC.1/Circ. 1332, kas pieņemts Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras drošības komitejas 86. sesijā, kas papildināts ar apkārtrakstu MSC.1/Circ. 1335 un kas starptautiskā mērogā apstiprina pasākumus, proti, tā saukto “pārvaldības paraugpraksi, lai izvairītos no pirātu uzbrukumiem Adenas līcī un Somālijas piekrastē, pirātus no uzbrukumiem atturētu, kā arī šādus uzbrukumus novēlotu”, ko jūrniecības nozares organizācijas regulāri publicē un regulāri atjaunina. |
| --- | --- |

3.1.

Dalībvalstis ir aicinātas to teritorijā reģistrētos operatorus informēt par apkārtrakstu MSC.1/Circ. 1332, kas pieņemts Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras drošības komitejas 86. sesijā, kas papildināts ar apkārtrakstu MSC.1/Circ. 1335 un kas starptautiskā mērogā apstiprina pasākumus, proti, tā saukto “pārvaldības paraugpraksi, lai izvairītos no pirātu uzbrukumiem Adenas līcī un Somālijas piekrastē, pirātus no uzbrukumiem atturētu, kā arī šādus uzbrukumus novēlotu”, ko jūrniecības nozares organizācijas regulāri publicē un regulāri atjaunina.

| 3.2. | Dalībvalstis ir aicinātas pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, lai šā ieteikuma pielikumā izklāstītā pārvaldības paraugprakse pirātu uzbrukumu novēršanai Somālijas piekrastē tiktu izplatīta, regulāri atjaunināta un tās īstenošana – pārbaudīta. |
| --- | --- |

3.2.

Dalībvalstis ir aicinātas pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, lai šā ieteikuma pielikumā izklāstītā pārvaldības paraugprakse pirātu uzbrukumu novēršanai Somālijas piekrastē tiktu izplatīta, regulāri atjaunināta un tās īstenošana – pārbaudīta.

Briselē, 2010. gada 11. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Pārvaldības paraugprakse pirātu uzbrukumu izskaušanai Adenas līcī un Somālijas piekrastē

(2. versija – 2009. gada augusts)

Šo paraugpraksi cīņai pret pirātu uzbrukumiem Adenas līcī un Somālijas piekrastē ir atbalstījušas turpmāk norādītās starptautiskās jūrniecības nozares organizācijas:

| 1) | Starptautiskā neatkarīgo tankkuģu īpašnieku asociācija (INTERTANKO) |
| --- | --- |

1)

Starptautiskā neatkarīgo tankkuģu īpašnieku asociācija (INTERTANKO)

| 2) | Starptautiskā Kuģniecības kamera (ICS) |
| --- | --- |

2)

Starptautiskā Kuģniecības kamera (ICS)

| 3) | Starptautiskais Naftas uzņēmumu jūras forums (OCIMF) |
| --- | --- |

3)

Starptautiskais Naftas uzņēmumu jūras forums (OCIMF)

| 4) | Baltijas un starptautiskā jūras padome (BIMCO) |
| --- | --- |

4)

Baltijas un starptautiskā jūras padome (BIMCO)

| 5) | Starptautisko gāzes tankkuģu un gāzes terminālu ekspluatantu sabiedrība (SIGTTO) |
| --- | --- |

5)

Starptautisko gāzes tankkuģu un gāzes terminālu ekspluatantu sabiedrība (SIGTTO)

| 6) | Sauskravas kuģu īpašnieku starptautiskā asociācija (INTERCARGO) |
| --- | --- |

6)

Sauskravas kuģu īpašnieku starptautiskā asociācija (INTERCARGO)

| 7) | International Group of Protection and Indemnity Clubs (IGP&I) |
| --- | --- |

7)

International Group of Protection and Indemnity Clubs (IGP&I)

| 8) | Starptautiskā Kruīzu līniju asociācija (CLIA) |
| --- | --- |

8)

Starptautiskā Kruīzu līniju asociācija (CLIA)

| 9) | Starptautiskā kuģošana apdrošinātāju savienība (IUMI) |
| --- | --- |

9)

Starptautiskā kuģošana apdrošinātāju savienība (IUMI)

| 10) | Joint War Committee (JWC) & Joint Hull Committee (JHC) |
| --- | --- |

10)

Joint War Committee (JWC) & Joint Hull Committee (JHC)

| 11) | Starptautiskais Jūrniecības birojs (IMB) |
| --- | --- |

11)

Starptautiskais Jūrniecības birojs (IMB)

| 12) | Starptautiskā Transporta darbinieku federācija (ITF) |
| --- | --- |

12)

Starptautiskā Transporta darbinieku federācija (ITF)

Šo pārvaldības paraugpraksi atbalsta arī:

| 13) | Āfrikas Raga Kuģošanas drošības centrs (MSCHOA) |
| --- | --- |

13)

Āfrikas Raga Kuģošanas drošības centrs (MSCHOA)

| 14) | Apvienotās Karalistes Jūras tirdzniecības darījumu birojs (Dubaijas UKMTO) |
| --- | --- |

14)

Apvienotās Karalistes Jūras tirdzniecības darījumu birojs (Dubaijas UKMTO)

| 15) | Jūras sakaru birojs (MARLO) |
| --- | --- |

15)

Jūras sakaru birojs (MARLO)

Rekomendētā plānošanas un ekspluatācijas prakse to kuģu īpašniekiem, ekspluatantiem, pārvaldniekiem un kapteiņiem, kas šķērso Adenas līci vai kuģo Somālijas piekrastē

Mērķis

| 1. | Šā dokumenta nolūks ir sniegt pārvaldības paraugpraksi (PPP), lai palīdzētu jūras transporta uzņēmumiem un kuģiem izvairīties no pirātu uzbrukumiem, atturētu no uzbrukumiem un aizkavētu izdevušos/realizētus uzbrukumus Adenas līcī (AL) un Somālijas piekrastē. Organizācijas, ar kurām šis dokuments tika apspriests, pārstāv lielāko vairākumu to kuģu īpašnieku un ekspluatantu, kas šo reģionu šķērso tranzītā. |
| --- | --- |

1.

Šā dokumenta nolūks ir sniegt pārvaldības paraugpraksi (PPP), lai palīdzētu jūras transporta uzņēmumiem un kuģiem izvairīties no pirātu uzbrukumiem, atturētu no uzbrukumiem un aizkavētu izdevušos/realizētus uzbrukumus Adenas līcī (AL) un Somālijas piekrastē. Organizācijas, ar kurām šis dokuments tika apspriests, pārstāv lielāko vairākumu to kuģu īpašnieku un ekspluatantu, kas šo reģionu šķērso tranzītā.

| 2. | Šīs organizācijas aicinās to locekļus izmantot šo paraugpraksi un centīsies arī to popularizēt citām jūras transporta nozarē iesaistītajām aprindām kā labāko paraugpraksi cīņai pret pirātu uzbrukumiem šajā reģionā. Šis dokuments papildina vadlīniju principus, kuri sniegti Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) apkārtrakstā MSC.1/Circ.1334. |
| --- | --- |

2.

Šīs organizācijas aicinās to locekļus izmantot šo paraugpraksi un centīsies arī to popularizēt citām jūras transporta nozarē iesaistītajām aprindām kā labāko paraugpraksi cīņai pret pirātu uzbrukumiem šajā reģionā. Šis dokuments papildina vadlīniju principus, kuri sniegti Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) apkārtrakstā MSC.1/Circ.1334.

Tipiskie uzbrukumu profili un gūtā mācība

| 1. | Adenas līcī, Somālijas piekrastē, kā arī visā Indijas okeāna ziemeļrietumu daļā 2008. gadā un 2009. gada pirmajā pusgadā pieauga pirātu uzbrukumu skaits tirdzniecības kuģiem. Sākotnēji lielākā daļa uzbrukumu koncentrējās Adenas līča ziemeļu daļā, bet pēc tam tie notika arī lielākā attālumā no Somālijas austrumu krasta. |
| --- | --- |

1.

Adenas līcī, Somālijas piekrastē, kā arī visā Indijas okeāna ziemeļrietumu daļā 2008. gadā un 2009. gada pirmajā pusgadā pieauga pirātu uzbrukumu skaits tirdzniecības kuģiem. Sākotnēji lielākā daļa uzbrukumu koncentrējās Adenas līča ziemeļu daļā, bet pēc tam tie notika arī lielākā attālumā no Somālijas austrumu krasta.

| 2. | Īstenotu uzbrukumu analīze liecina, ka pirāti izmanto šādus raksturīgus “vājos punktus”:






  a) | mazs ātrums; |
| --- | --- | --- |

2.

Īstenotu uzbrukumu analīze liecina, ka pirāti izmanto šādus raksturīgus “vājos punktus”:

a)

mazs ātrums;

| b) | zemi brīvsāni; |
| --- | --- |

b)

zemi brīvsāni;

| c) | nepiemērota plānošana un procedūras; |
| --- | --- |

c)

nepiemērota plānošana un procedūras;

| d) | acīmredzami vāja gatavība trauksmei un/vai pašsaprotamu pašaizsardzības pasākumu iztrūkums; |
| --- | --- |

d)

acīmredzami vāja gatavība trauksmei un/vai pašsaprotamu pašaizsardzības pasākumu iztrūkums;

| e) | no kuģa puses uzskatāmi vērojama lēna reakcija. |
| --- | --- |

e)

no kuģa puses uzskatāmi vērojama lēna reakcija.

| 3. | Parasti uzbrukumos tiek izmantotas vismaz divas mazas ātrgaitas (ar ātrumu līdz 25 mezgliem) vaļējas laivas jeb mazās motorlaivas (“skiffs”), kas bieži vispirms pietuvojas kreisajam pakaļējam sektoram un/vai pakaļgalam. |
| --- | --- |

3.

Parasti uzbrukumos tiek izmantotas vismaz divas mazas ātrgaitas (ar ātrumu līdz 25 mezgliem) vaļējas laivas jeb mazās motorlaivas (“skiffs”), kas bieži vispirms pietuvojas kreisajam pakaļējam sektoram un/vai pakaļgalam.

| 4. | Lielākā attālumā no krasta ir īstenoti uzbrukumi, izmantojot pirātu bāzes kuģi, proti, lielāku kuģi, uz kura atrodas personāls, aprīkojums, krājumi, un mazāku laivu uzbrukšanai. |
| --- | --- |

4.

Lielākā attālumā no krasta ir īstenoti uzbrukumi, izmantojot pirātu bāzes kuģi, proti, lielāku kuģi, uz kura atrodas personāls, aprīkojums, krājumi, un mazāku laivu uzbrukšanai.

| 5. | Vislielākā modrība jāuztur rītausmā un ap saulrieta laiku, jo lielākā daļa uzbrukumu ir norisinājusies šajā laikā. |
| --- | --- |

5.

Vislielākā modrība jāuztur rītausmā un ap saulrieta laiku, jo lielākā daļa uzbrukumu ir norisinājusies šajā laikā.

| 6. | Nav pamata uzskatīt, ka ātrgaitas kuģiem (ar ātrumu 15 mezgli un vairāk) uzbrukt nevar; tomēr ātrums ir efektīvs aizsardzības veids. Šajā reģionā kuģu kapteiņu iebaidīšanas nolūkā, lai tos piespiestu samazināt ātrumu, ir izmantoti arī mazkalibra ieroči un reaktīvie granātmetēji (“Rocket Propelled Grenades”, RPG). Šādos apstākļos visefektīvākais līdzeklis ir izrādījies pilna jūras ātruma saglabāšana. |
| --- | --- |

6.

Nav pamata uzskatīt, ka ātrgaitas kuģiem (ar ātrumu 15 mezgli un vairāk) uzbrukt nevar; tomēr ātrums ir efektīvs aizsardzības veids. Šajā reģionā kuģu kapteiņu iebaidīšanas nolūkā, lai tos piespiestu samazināt ātrumu, ir izmantoti arī mazkalibra ieroči un reaktīvie granātmetēji (“Rocket Propelled Grenades”, RPG). Šādos apstākļos visefektīvākais līdzeklis ir izrādījies pilna jūras ātruma saglabāšana.

| 7. | Lielāko daļu uzbrukumu mēģinājumu ir izdevies novērst tādām kuģu apkalpēm, kas šo tranzīta šķērsojumu ir iepriekš plānojušas, ir bijušas tam attiecīgi sagatavotas un ir sekmīgi piemērojušas pasīvos pretpasākumus. |
| --- | --- |

7.

Lielāko daļu uzbrukumu mēģinājumu ir izdevies novērst tādām kuģu apkalpēm, kas šo tranzīta šķērsojumu ir iepriekš plānojušas, ir bijušas tam attiecīgi sagatavotas un ir sekmīgi piemērojušas pasīvos pretpasākumus.

| 8. | Līdztekus citiem nosacījumiem, pirātu spēja uzbrukt ir atkarīga arī no laika apstākļiem un jūras viļņošanās. Tiek pieņemts, ka vējš ar ātrumu lielāku par 18 mezgliem un vairāk par 2 metriem augsti viļņi nodrošina pietiekamu aizsardzību visiem kuģiem (it sevišķi tad, ja šo kuģu kapteiņi pilnā mērā ņem vērā pārvaldības paraugprakses ieteikumus), izņemot tos kuģus, kas ietilpst visaugstākajā riska grupā. |
| --- | --- |

8.

Līdztekus citiem nosacījumiem, pirātu spēja uzbrukt ir atkarīga arī no laika apstākļiem un jūras viļņošanās. Tiek pieņemts, ka vējš ar ātrumu lielāku par 18 mezgliem un vairāk par 2 metriem augsti viļņi nodrošina pietiekamu aizsardzību visiem kuģiem (it sevišķi tad, ja šo kuģu kapteiņi pilnā mērā ņem vērā pārvaldības paraugprakses ieteikumus), izņemot tos kuģus, kas ietilpst visaugstākajā riska grupā.

Ierosinātā pārvaldības paraugprakse

1.   Ievads

a)   Vienlaikus pilnībā atzīstot kuģa kapteiņa absolūtu brīvību jebkurā laikā pieņemt attiecīgus pasākumus, lai izvairītos no pirātu uzbrukumiem šajā reģionā, lai pirātus no šādiem uzbrukumiem atturētu vai lai tos aizkavētu, šis dokuments par paraugpraksi ir adresēts kuģu īpašniekiem, kuģu ekspluatantiem, kapteiņiem un apkalpes komandām.

b)   Šajā dokumentā apsvērtie pasākumi nav obligāti attiecināmi uz visiem kuģiem. Tāpēc riska analīzes ietvaros ir ierosināts veikt izvērtējumu, lai noteiktu, kuri no šiem PPP pasākumiem attiecīgajam kuģim ir vispiemērotākie. Tomēr turpmākie pasākumi ir izrādījušies efektīvi visos gadījumos.

2.   Pirms tranzīta – vispārēja plānošana

a)   Vispārīgi

| i) | Dubaijas UKMTO ir galvenais kuģu kontaktpunkts šajā reģionā. Dubaijas UKMTO nodrošina kuģu kapteiņu un militāro spēku parastos sakarus; UKMTO sazinās ar kuģiem un uztur tiešus sakarus ar MSCHOA un jūras spēku komandieriem jūrā. Dubaijas UKMTO ir nepieciešama regulāri atjaunināta informācija par kuģu atrašanās vietu un paredzēto kustību. UKMTO izmanto šo informāciju, lai jūras spēku vienībām palīdzētu uzturēt precīzu kopainu par kuģu pārvietošanos. (Papildu informācijai sk. glosāriju A pielikumā.) |
| --- | --- |

i)

Dubaijas UKMTO ir galvenais kuģu kontaktpunkts šajā reģionā. Dubaijas UKMTO nodrošina kuģu kapteiņu un militāro spēku parastos sakarus; UKMTO sazinās ar kuģiem un uztur tiešus sakarus ar MSCHOA un jūras spēku komandieriem jūrā. Dubaijas UKMTO ir nepieciešama regulāri atjaunināta informācija par kuģu atrašanās vietu un paredzēto kustību. UKMTO izmanto šo informāciju, lai jūras spēku vienībām palīdzētu uzturēt precīzu kopainu par kuģu pārvietošanos. (Papildu informācijai sk. glosāriju A pielikumā.)

| ii) | Kuģošanas drošības centrs (Āfrikas Rags) (MSCHOA) ir plānošanas un koordinēšanas iestāde ES vadībā esošajām jūras spēku vienībām (ES NAVFOR) Adenas līcī un Somālijas piekrastes apgabalā. (Sk. glosāriju A pielikumā.) |
| --- | --- |

ii)

Kuģošanas drošības centrs (Āfrikas Rags) (MSCHOA) ir plānošanas un koordinēšanas iestāde ES vadībā esošajām jūras spēku vienībām (ES NAVFOR) Adenas līcī un Somālijas piekrastes apgabalā. (Sk. glosāriju A pielikumā.)

| iii) | Jūras sakaru birojs (Marine Liaison Office (MARLO)) funkcionē kā platforma informācijas apmaiņai starp kombinētajiem jūras spēkiem (CMF) un komerciālās kuģniecības kopienu šajā reģionā. (Sk. glosāriju A pielikumā.) |
| --- | --- |

iii)

Jūras sakaru birojs (Marine Liaison Office (MARLO)) funkcionē kā platforma informācijas apmaiņai starp kombinētajiem jūras spēkiem (CMF) un komerciālās kuģniecības kopienu šajā reģionā. (Sk. glosāriju A pielikumā.)

| iv) | Pirms paaugstināta riska zonas šķērsošanas kuģa īpašniekam un kapteinim vajadzētu veikt savu riska analīzi, lai uz jaunākās pieejamās informācijas pamata novērtētu, vai kuģi varētu apdraudēt pirātu uzbrukumi un kādas varētu būt šādu uzbrukumu sekas. Riska analīzes rezultātiem vajadzētu identificēt pasākumus, kas būtu īstenojami, lai no šādiem uzbrukumiem izvairītos, mazinātu to sekas un nodrošinātu atgriešanos ierastajā kārtībā, kas, savukārt, nozīmēs normatīvo priekšrakstu kombinēšanu ar papildu pasākumiem cīņai pret pirātu uzbrukumiem. |
| --- | --- |

iv)

Pirms paaugstināta riska zonas šķērsošanas kuģa īpašniekam un kapteinim vajadzētu veikt savu riska analīzi, lai uz jaunākās pieejamās informācijas pamata novērtētu, vai kuģi varētu apdraudēt pirātu uzbrukumi un kādas varētu būt šādu uzbrukumu sekas. Riska analīzes rezultātiem vajadzētu identificēt pasākumus, kas būtu īstenojami, lai no šādiem uzbrukumiem izvairītos, mazinātu to sekas un nodrošinātu atgriešanos ierastajā kārtībā, kas, savukārt, nozīmēs normatīvo priekšrakstu kombinēšanu ar papildu pasākumiem cīņai pret pirātu uzbrukumiem.

| v) | Uzņēmumu krīzes pārvaldības procedūrās būtu jāparedz piemēroti pasākumi, lai pienācīgi sagatavotos pirātu uzbrukumu iespējamībai, pieņemot SJO un citu nozares struktūru ieteikto paraugpraksi, kas būtu piemērota specifiskiem apstākļiem un attiecīgā tipa kuģiem. |
| --- | --- |

v)

Uzņēmumu krīzes pārvaldības procedūrās būtu jāparedz piemēroti pasākumi, lai pienācīgi sagatavotos pirātu uzbrukumu iespējamībai, pieņemot SJO un citu nozares struktūru ieteikto paraugpraksi, kas būtu piemērota specifiskiem apstākļiem un attiecīgā tipa kuģiem.

| vi) | Kuģošanas atbildīgās iestādes ir laikus jāinformē par kuģa nodomu veikt tranzītu, lai tās varētu identificēt problemātiskos apgabalus un plānot pienācīgu aizsardzību. Galvenokārt ir runa par šādiem pasākumiem:






  1) | sākotnējo ziņojumu (pa e-pastu vai faksu) Dubaijas UKMTO; |
| --- | --- | --- |

vi)

Kuģošanas atbildīgās iestādes ir laikus jāinformē par kuģa nodomu veikt tranzītu, lai tās varētu identificēt problemātiskos apgabalus un plānot pienācīgu aizsardzību. Galvenokārt ir runa par šādiem pasākumiem:

1)

sākotnējo ziņojumu (pa e-pastu vai faksu) Dubaijas UKMTO;

| 2) | sākotnējo ziņojumu (pa e-pastu vai faksu) MARLO; |
| --- | --- |

2)

sākotnējo ziņojumu (pa e-pastu vai faksu) MARLO;

| 3) | līdztekus minētajam, ja kuģis paredz šķērsot Adenas līci vai kuģot teritorijā, ko norobežo 12° ziemeļu platuma paralēle un 10° dienvidu platuma paralēle un kas atrodas uz 58° austrumu garuma meridiāna: reģistrēt šo kuģa kustību MSCHOA (vai nu tiešsaistē, vai nu pa e-pastu vai faksu). |
| --- | --- |

3)

līdztekus minētajam, ja kuģis paredz šķērsot Adenas līci vai kuģot teritorijā, ko norobežo 12° ziemeļu platuma paralēle un 10° dienvidu platuma paralēle un kas atrodas uz 58° austrumu garuma meridiāna: reģistrēt šo kuģa kustību MSCHOA (vai nu tiešsaistē, vai nu pa e-pastu vai faksu).

| vii) | Protams, ir jāparedz pasākumi, lai nepieļautu, ka pirāti nokļūst uz kuģa klāja, bet apkalpes un pasažieru drošībai ir prioritāra nozīme. |
| --- | --- |

vii)

Protams, ir jāparedz pasākumi, lai nepieļautu, ka pirāti nokļūst uz kuģa klāja, bet apkalpes un pasažieru drošībai ir prioritāra nozīme.

b)   Uzņēmuma veiktā plānošana

Ļoti ieteicams pārvaldniekiem un/vai vadības departamentam reģistrēties MSCHOA (www.mschoa.eu) tīmekļa vietnē, lai varētu piekļūt šā portāla ierobežotās piekļuves sadaļām, pārlūkot tur ietverto informāciju un, ja vajadzīgs, darīt to zināmu savai flotei.

| i) | 4 līdz 5 dienas pirms kuģa ienākšanas starptautiski rekomendētajā tranzīta koridorā (IRTC) vai teritorijā, ko norobežo 12° ziemeļu platuma paralēle un 10° dienvidu platuma paralēle un kas atrodas uz 58° austrumu garuma meridiāna, ir jāpārliecinās par to, ka par to ir paziņots (tiešsaistē, pa e-pastu vai faksu) MSCHOA, izmantojot kuģa kustības reģistrācijas veidlapu (Vessel Movement Registration). Piezīme: šo paziņošanu var veikt vai nu kuģis, vai arī uzņēmums. |
| --- | --- |

i)

4 līdz 5 dienas pirms kuģa ienākšanas starptautiski rekomendētajā tranzīta koridorā (IRTC) vai teritorijā, ko norobežo 12° ziemeļu platuma paralēle un 10° dienvidu platuma paralēle un kas atrodas uz 58° austrumu garuma meridiāna, ir jāpārliecinās par to, ka par to ir paziņots (tiešsaistē, pa e-pastu vai faksu) MSCHOA, izmantojot kuģa kustības reģistrācijas veidlapu (Vessel Movement Registration). Piezīme: šo paziņošanu var veikt vai nu kuģis, vai arī uzņēmums.

| ii) | Pārskatīt kuģa drošības novērtējumu (SSA) un kuģa drošības plāna (SSP) izpildi, kā paredzēts starptautiskajā kuģu un ostu iekārtu kodeksā (ISPS) cīņai pret pirātu uzbrukumiem. |
| --- | --- |

ii)

Pārskatīt kuģa drošības novērtējumu (SSA) un kuģa drošības plāna (SSP) izpildi, kā paredzēts starptautiskajā kuģu un ostu iekārtu kodeksā (ISPS) cīņai pret pirātu uzbrukumiem.

| iii) | Personai, kas atbild par drošību uzņēmumā (Company Security Officer (CSO)), jāgādā par to, lai būtu sagatavots plāns rīcībai ārkārtas gadījumos, šķērsojot paaugstināta riska apgabalus, lai šis plāns būtu izskaidrots, pārbaudīts mācību vingrinājumos un apspriests ar kuģa kapteini un ar personu, kas atbild par drošību uz kuģa (Ship Security Officer (SSO)). |
| --- | --- |

iii)

Personai, kas atbild par drošību uzņēmumā (Company Security Officer (CSO)), jāgādā par to, lai būtu sagatavots plāns rīcībai ārkārtas gadījumos, šķērsojot paaugstināta riska apgabalus, lai šis plāns būtu izskaidrots, pārbaudīts mācību vingrinājumos un apspriests ar kuģa kapteini un ar personu, kas atbild par drošību uz kuģa (Ship Security Officer (SSO)).

| iv) | Būt lietas kursā par to, kuras zonas jūrā ir pasludinātas par paaugstināta riska zonām. |
| --- | --- |

iv)

Būt lietas kursā par to, kuras zonas jūrā ir pasludinātas par paaugstināta riska zonām.

| v) | Kuģu kapteiņiem sniegt vadlīnijas attiecībā uz to, kādas metodes būtu vēlams piemērot, šķērsojot šo reģionu (minētās teritorijas šķērsošana grupās, eskortēts grupas tranzīts, valsts konvojs u. c.). |
| --- | --- |

v)

Kuģu kapteiņiem sniegt vadlīnijas attiecībā uz to, kādas metodes būtu vēlams piemērot, šķērsojot šo reģionu (minētās teritorijas šķērsošana grupās, eskortēts grupas tranzīts, valsts konvojs u. c.).

| vi) | Periodiski rīkot apkalpes mācību sesijas. |
| --- | --- |

vi)

Periodiski rīkot apkalpes mācību sesijas.

| vii) | Uzņēmumi var izmantot papildus privāto drošības apsargu pakalpojumus, bet bruņotu sargu pakalpojumus izmantot nav vēlams. |
| --- | --- |

vii)

Uzņēmumi var izmantot papildus privāto drošības apsargu pakalpojumus, bet bruņotu sargu pakalpojumus izmantot nav vēlams.

| viii) | Apsvērt iespēju piesaistīt papildu resursus sardzes sastāva palielināšanai. |
| --- | --- |

viii)

Apsvērt iespēju piesaistīt papildu resursus sardzes sastāva palielināšanai.

| ix) | Paredzēt pirms paaugstināta riska zonu šķērsošanas aprīkot kuģus ar pašaizsardzības pasākumiem (SPM). |
| --- | --- |

ix)

Paredzēt pirms paaugstināta riska zonu šķērsošanas aprīkot kuģus ar pašaizsardzības pasākumiem (SPM).

c)   Kuģa kapteiņa veiktā plānošana

| i) | Ienākot ziņojuma zonā no Suecas līdz 78° austrumu garuma meridiāna un 10° dienvidu platuma paralēles krustpunktam (sk. pirātisma apkarošanas karti Q6099), nosūtīt “sākotnējo ziņojumu” Dubaijas UKMTO un MARLO (pa e-pastu vai faksu). |
| --- | --- |

i)

Ienākot ziņojuma zonā no Suecas līdz 78° austrumu garuma meridiāna un 10° dienvidu platuma paralēles krustpunktam (sk. pirātisma apkarošanas karti Q6099), nosūtīt “sākotnējo ziņojumu” Dubaijas UKMTO un MARLO (pa e-pastu vai faksu).

| ii) | 4–5 dienas pirms ienākšanas starptautiski rekomendētajā tranzīta koridorā (IRTC) vai zonā, ko norobežo 12° ziemeļu platuma paralēle un 10° dienvidu platuma paralēle un kas atrodas uz 58° austrumu garuma meridiāna, pārliecināties par to, lai MSCHOA centrs tiktu attiecīgi informēts (tiešsaistē, pa e-pastu vai faksu), izmantojot šim nolūkam paredzēto veidlapu (Vessel Movement Registration). Piezīme. Šo paziņošanu var izdarīt vai nu kuģis, vai arī uzņēmums. Ja to veic uzņēmums, kuģu kapteiņiem jāpārbauda, vai MSCHOA informācija par kuģi ir nosūtīta pareizi. |
| --- | --- |

ii)

4–5 dienas pirms ienākšanas starptautiski rekomendētajā tranzīta koridorā (IRTC) vai zonā, ko norobežo 12° ziemeļu platuma paralēle un 10° dienvidu platuma paralēle un kas atrodas uz 58° austrumu garuma meridiāna, pārliecināties par to, lai MSCHOA centrs tiktu attiecīgi informēts (tiešsaistē, pa e-pastu vai faksu), izmantojot šim nolūkam paredzēto veidlapu (Vessel Movement Registration). Piezīme. Šo paziņošanu var izdarīt vai nu kuģis, vai arī uzņēmums. Ja to veic uzņēmums, kuģu kapteiņiem jāpārbauda, vai MSCHOA informācija par kuģi ir nosūtīta pareizi.

| iii) | Pirms attiecīgā reģiona šķērsošanas ir ieteicams, lai apkalpe būtu visaptveroši informēta. |
| --- | --- |

iii)

Pirms attiecīgā reģiona šķērsošanas ir ieteicams, lai apkalpe būtu visaptveroši informēta.

| iv) | Pieredze liecina, ka, ja ārkārtas plāns rīcībai uzbrukumu gadījumā ir iepriekš īstenots, tas ir visefektīvākais. Ja pirms ierašanās attiecīgajā teritorijā plāns ir mācībās izmēģināts, pēc tam pārskatīts un visi apkalpes locekļi ir saņēmuši norādījumus par to pienākumiem un, galvenais, prot atpazīt trauksmes signālu, kas vēsta par pirātu uzbrukumu. |
| --- | --- |

iv)

Pieredze liecina, ka, ja ārkārtas plāns rīcībai uzbrukumu gadījumā ir iepriekš īstenots, tas ir visefektīvākais. Ja pirms ierašanās attiecīgajā teritorijā plāns ir mācībās izmēģināts, pēc tam pārskatīts un visi apkalpes locekļi ir saņēmuši norādījumus par to pienākumiem un, galvenais, prot atpazīt trauksmes signālu, kas vēsta par pirātu uzbrukumu.

| v) | Ir ieteicams, lai kuģu kapteiņi sagatavotu plānu saziņai ārkārtas situācijās, kurā tiktu ietverti visi svarīgākie tālruņa numuri, pa kuriem jāzvana ārkārtas gadījumos, un lai jau ir iepriekš sagatavoti ziņojumi, kas tādējādi būtu gatavi, pa rokai vai pastāvīgi atrastos sakaru paneļa tuvumā (piemēram, MSCHOA, IMB PRC, CSO u. c. tālruņa numuri, sk. B pielikumā ietverto kontaktinformāciju). |
| --- | --- |

v)

Ir ieteicams, lai kuģu kapteiņi sagatavotu plānu saziņai ārkārtas situācijās, kurā tiktu ietverti visi svarīgākie tālruņa numuri, pa kuriem jāzvana ārkārtas gadījumos, un lai jau ir iepriekš sagatavoti ziņojumi, kas tādējādi būtu gatavi, pa rokai vai pastāvīgi atrastos sakaru paneļa tuvumā (piemēram, MSCHOA, IMB PRC, CSO u. c. tālruņa numuri, sk. B pielikumā ietverto kontaktinformāciju).

| vi) | Definēt kuģa politiku attiecībā uz automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS): SOLAS konvencijā ir atļauts kuģu kapteiņiem izslēgt AIS, ja uzskata, ka šīs sistēmas izmantošana mazina kuģa drošību. Tomēr, lai jūras spēkiem sniegtu informāciju par kuģa atrašanās vietu Adenas līcī, ir rekomendēts AIS pārraidi nepārtraukt, bet to reducēt līdz informācijai par kuģa identifikāciju, atrašanās vietu, uzņemto kursu, ātrumu, navigācijas statusu un ar drošību saistīto informāciju. Arī kuģojot Somālijas piekrastē, lēmums attiecībā uz AIS ir jāpieņem kuģa kapteinim, bet pašreizējā jūras spēku rekomendācija ir to izslēgt pilnībā. Šaubu gadījumā to var pārbaudīt MSCHOA. |
| --- | --- |

vi)

Definēt kuģa politiku attiecībā uz automātiskās identifikācijas sistēmām (AIS): SOLAS konvencijā ir atļauts kuģu kapteiņiem izslēgt AIS, ja uzskata, ka šīs sistēmas izmantošana mazina kuģa drošību. Tomēr, lai jūras spēkiem sniegtu informāciju par kuģa atrašanās vietu Adenas līcī, ir rekomendēts AIS pārraidi nepārtraukt, bet to reducēt līdz informācijai par kuģa identifikāciju, atrašanās vietu, uzņemto kursu, ātrumu, navigācijas statusu un ar drošību saistīto informāciju. Arī kuģojot Somālijas piekrastē, lēmums attiecībā uz AIS ir jāpieņem kuģa kapteinim, bet pašreizējā jūras spēku rekomendācija ir to izslēgt pilnībā. Šaubu gadījumā to var pārbaudīt MSCHOA.

3.   Pirms tranzīta brauciena plānošanas

a)   Kuģojot šajā reģionā, kuģi ir aicināti paziņot Dubaijas UKMTO un MARLO par savu atrašanās vietu pusdienlaikā, uzņemto kursu, ātrumu, paredzēto un faktisko ierašanās laiku.

b)   Kuģojot šādās augsta riska/pirātu apdraudētajās zonās, kuģi ir aicināti šādus ziņojumus iesniegt biežāk un nosūtīt jaunus ziņojumus, sasniedzot Adenas līča A vai B punktu, kā tas atspoguļots pirātisma apkarošanas kartē Q6099.

c)   Adenas līcī

| i) | EUNAVFOR strikti iesaka kuģiem šķērsot līci, izmantojot IRTC – starptautiski rekomendēto tranzīta koridoru. Kuģiem, kas kuģo rietumu virzienā, vajadzētu turēties koridora ziemeļu daļā, savukārt austrumu virzienā kuģojošajiem kuģiem – turēties dienvidu daļā. Ja kuģi paredz šķērsot Adenas līci grupu tranzītā, ir ieteicams iepazīties ar vadlīnijām attiecībā uz grafiku un tranzīta ātrumu, kas atrodamas MSCHOA tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

i)

EUNAVFOR strikti iesaka kuģiem šķērsot līci, izmantojot IRTC – starptautiski rekomendēto tranzīta koridoru. Kuģiem, kas kuģo rietumu virzienā, vajadzētu turēties koridora ziemeļu daļā, savukārt austrumu virzienā kuģojošajiem kuģiem – turēties dienvidu daļā. Ja kuģi paredz šķērsot Adenas līci grupu tranzītā, ir ieteicams iepazīties ar vadlīnijām attiecībā uz grafiku un tranzīta ātrumu, kas atrodamas MSCHOA tīmekļa vietnē.

| ii) | Šķērsojot līci, kuģiem vajadzētu izvairīties no ieiešanas Jemenas teritoriālajos ūdeņos (YTW). Saskaņā ar starptautiskajām paražu tiesībām starptautiskie militārie spēki (kas nav Jemenas militārie spēki) kuģus, kam uzbrukts YTW, aizsargāt nevar. |
| --- | --- |

ii)

Šķērsojot līci, kuģiem vajadzētu izvairīties no ieiešanas Jemenas teritoriālajos ūdeņos (YTW). Saskaņā ar starptautiskajām paražu tiesībām starptautiskie militārie spēki (kas nav Jemenas militārie spēki) kuģus, kam uzbrukts YTW, aizsargāt nevar.

| iii) | Kuģiem var tikt lūgts izdarīt pielāgojumus šķērsošanas plānā atbilstoši MSCHOA maršrutēšanas rekomendācijām. |
| --- | --- |

iii)

Kuģiem var tikt lūgts izdarīt pielāgojumus šķērsošanas plānā atbilstoši MSCHOA maršrutēšanas rekomendācijām.

| iv) | Kuģiem jāpieņem zināšanai, ka grupas tranzīta laikā tos ne vienmēr pavada karakuģis. Bet visi karakuģi, kas atrodas Adenas līcī (neraugoties uz to, vai tie ietilpst EUNAVFOR, vai arī to darbības tiek ar EUNAVFOR koordinētas), ir lietas kursā par Adenas līci šķērsojošajām tranzīta grupām, un tiem ir pieejama visaptveroša informācija par visaugstākās riska grupas kuģiem. |
| --- | --- |

iv)

Kuģiem jāpieņem zināšanai, ka grupas tranzīta laikā tos ne vienmēr pavada karakuģis. Bet visi karakuģi, kas atrodas Adenas līcī (neraugoties uz to, vai tie ietilpst EUNAVFOR, vai arī to darbības tiek ar EUNAVFOR koordinētas), ir lietas kursā par Adenas līci šķērsojošajām tranzīta grupām, un tiem ir pieejama visaptveroša informācija par visaugstākās riska grupas kuģiem.

| v) | MSCHOA strikti iesaka kuģu kapteiņiem darīt visu, lai atbilstoši plānam Adenas līča visaugstākā riska zonas tiktu šķērsotas nakts laikā (MSCHOA kuģiem nodrošinās vadlīnijas). Jo ir maz uzbrukumu, kuri pirātiem izdevušies nakts laikā. |
| --- | --- |

v)

MSCHOA strikti iesaka kuģu kapteiņiem darīt visu, lai atbilstoši plānam Adenas līča visaugstākā riska zonas tiktu šķērsotas nakts laikā (MSCHOA kuģiem nodrošinās vadlīnijas). Jo ir maz uzbrukumu, kuri pirātiem izdevušies nakts laikā.

d)   Ārpus Adenas līča

| i) | Kuģiem, kas kuģo Somālijas austrumu piekrastē, vajadzētu iepazīties ar MSCHOA tīmekļa vietnē sniegto informāciju vai konsultēties ar Dubaijas UKMTO, lai iegūtu visjaunākos ieteikumus par maršrutēšanu. |
| --- | --- |

i)

Kuģiem, kas kuģo Somālijas austrumu piekrastē, vajadzētu iepazīties ar MSCHOA tīmekļa vietnē sniegto informāciju vai konsultēties ar Dubaijas UKMTO, lai iegūtu visjaunākos ieteikumus par maršrutēšanu.

| ii) | Kā parasti kuģu kapteiņiem ir jāturpina sniegt jaunākās ziņas Dubaijas UKMTO par kuģa kursu un ar to saistīto detalizēto informāciju. |
| --- | --- |

ii)

Kā parasti kuģu kapteiņiem ir jāturpina sniegt jaunākās ziņas Dubaijas UKMTO par kuģa kursu un ar to saistīto detalizēto informāciju.

e)   Saraksts ar noderīgu kontaktinformāciju ir iekļauts B pielikumā.

4.   Pirms tranzīta – aizsargpasākumi

a)   Ņemot vērā apkalpes locekļu skaitu, jānodrošina, lai ierastā kārtība uz kuģa tiktu laikus pielāgota, lai sardzē būtu komandas locekļi, kas ir labi atpūtušies, labi informēti un lai to skaits ir pietiekams. Kuģa kapteinim un sardzes virsniekiem jābūt pazīstamiem ar līkloču manevru ietekmi uz konkrēto kuģi (visos jūras apstākļos) un jo īpaši to, kāda ir šādu manevru ietekme uz kuģa ātruma samazināšanu.

b)   Šķērsojot Adenas līci un kuģojot Somālijas piekrastē, ierobežot līdz minimumam ārējos sakarus (radio, mobilo tālruņu un AIS informācijas sakarus), pieļaujot tikai visbūtiskākos ar drošību un aizsardzību saistītos sakarus un vienīgi SOLAS konvencijā paredzēto informāciju.

c)   Uzlabot gatavību un izmantot redundanci, laikus iedarbinot palīgiekārtas, tostarp ģeneratorus un stūres dzinējus.

d)   Palielināt sargu skaitu/ apkalpes locekļu skaitu uz komandtilta.

e)   Gādāt par to, lai mašīntelpā pastāvīgi atrastos attiecīgais personāls.

f)   Kontrolēt piekļuvi komandtiltam, mašīntelpai, stūres iekārtu telpai un visām dzīvojamajām/ iekšējām telpām, un nodrošināt to aizsardzību. Ir jāveic visu potenciālo piekļuves punktu (durvju, iluminatoru, atveru u. c.) riska novērtējums, un tie ir attiecīgi jāaizsargā, jo īpaši tad, ja potenciālais piekļuves punkts ir uzskatāms par pietiekami lielu, lai uzbrucējs pa to varētu iekļūt. Šķērsojot paaugstināta riska zonas, iekļuvei apkalpes dzīvojamās telpās un iekšējās darba telpās (un izejai no tām) jāparedz tikai viena vienīga ieeja. Ieviesto pasākumu rezultātā nekādā gadījumā nedrīkst nobloķēt avārijas izeju iekšējās telpās, bet vienlaikus ir jānodrošina tās aizsardzība pret pirātu iekļūšanu.

g)   Kritiskā situācijā sazināties ar karakuģiem var pa VHF 16. kanālu (rezervei – pa 8. kanālu).

h)   Pārbaudīt, vai visi trapi un aizborta aprīkojams ir sastiprināts vai atrodas uz klāja.

i)   Pārbaudīt, vai iepriekš uzstādītie pašaizsardzības līdzekļi joprojām ir stingri nostiprināti un darbojas, kā paredzēts. Neaizmirst, ka pagaidu iekārtas var kļūt vaļīgākas un, attiecīgi, var nodrošināt tikai pazeminātu aizsardzības līmeni.

j)   Ja kuģim ir salīdzinoši zemi brīvsāni, apsver iespēju paplašināt margapmales, lai neļautu aiz tās aizķerties ar abordāžas āķi. Sk. MSCHOA tīmekļa vietni uzskatāmiem šāda tipa pasākumu piemēriem.

k)   Ir ieteicams pirātu uzbrukuma gadījumam paredzēt sapulcēšanās punktu jeb “citadeli” un izmēģināt noslēgšanas procedūras, lai aizkavētu piekļuvi kuģa vadībai un šādi iegūtu laiku. Šim sapulcēšanās punktam ideālā gadījumā jābūt nostatus no ārējām starpsienām un iluminatoriem. Tā kā par “citadeļu” izmantošanu un to, ar kādām metodēm tās izmanto, joprojām notiek diskusijas, kuģu kapteiņiem tiek ieteikts regulāri šo informāciju pārbaudīt MSCHOA.

l)   Apsvērt iespēju pie margām izmantot manekenus, lai tādā veidā simulētu papildu sargus. Tomēr, ja kuģa projekta dēļ uz tā ir “aklie punkti”, kurus novērotāji nevar pārraudzīt, un ja drošības izvērtējumā atklājas, ka tie varētu būt potenciālie riska punkti, šādās vietās būtu jāizmanto faktiski sargi.

m)   Ir ieteicams, lai ugunsdzēsības sūkņi un/vai šļūtenes būtu zem spiediena un lai tie būtu gatavi strūklas izsviešanai pāri bortam ap kuģi, jo īpaši visapdraudētākajos punktos.

n)   Jāparedz arī iespēja izveidot ūdens aizkaru ap kuģi, lai neļautu pirātiem nokļūt uz kuģa klāja.

o)   Apsvērt iespēju arī izmantot asmeņstiepli (“razor wire”)/fiziskus šķēršļus ap piekļuves punktiem kuģa pakaļgalā/ zemākajos punktos, ņemot vērā kuģa apkalpes drošību un evakuācijas iespējas.

p)   Apsvērt iespēju izmantot pasīvās aizsardzības aprīkojumu.

q)   Apsvērt iespēju nodrošināties ar optiskajiem līdzekļiem redzamībai naktī, ko izmanto, kamēr tumšs.

r)   Ieslēgt videonovērošanas sistēmu (CCTV) (ja tāda uzstādīta).

5.   Tranzīta laikā – darbības

a)   Īstenojot pašaizsardzības pasākumus (“Self Protective Measures”, SPM) kuģa apkalpi nedrīkstētu pakļaut pārmērīgam riskam.

b)   Visiem kuģiem, kas kuģo Adenas līcī, ir stingri ieteikts izmantot starptautiski rekomendēto tranzīta koridoru (IRTC), kā arī ievērot MSCHOA rekomendāciju attiecībā uz tranzītu grupā (GT) un grafiku, kā izsludināts MSCHOA tīmekļa vietnē.

c)   Jūrā atrodošos personu uzmanība tiek pievērsta arī SJO 2009. gada 4. augusta apkārtrakstam SN.1. Circ. 281 “Informācija par starptautiski rekomendēto tranzīta koridoru (IRTC) kuģiem, kas šķērso Adenas līci”, kurā ir norādīts, ka attiecīgos apstākļos militārās iestādes var IRTC mainīt. Tāpēc ir ieteicams iepazīties ar visjaunāko atjaunināto informāciju MSCHOA tīmekļa vietnē (http://www.mschoa.org) un būt lietas kursā par šajā apgabalā izplatītajiem navigācijas brīdinājumiem (NAV-warnings).

d)   Ja plānots piedalīties grupas tranzītā (GT) pa IRTC: kuģo grupas tranzīta ātrumā, bet patur prātā kuģa iespēju robežas. (Piemēram, ja kuģa pilns jūras ātrums ir 16 mezgli, ir ieteicams grupas tranzītā pārvietoties ar 14 mezglu ātrumu un atlikušos 2 mezglus saglabāt rezervē.)

e)   Ja nav plānots piedalīties grupas tranzītā (GT) pa IRTC: saglabā pilnu jūras ātrumu visu laiku, kamēr kuģis atrodas paaugstināta riska zonā. (Ja kuģa pilns jūras ātrums ir lielāks par 18 mezgliem, tad faktiski ir ieteikts ātrumu nesamazināt un grupas tranzītā nepiedalīties. Tā vietā ir ieteikts saglabāt pilnu jūras ātrumu un censties pa nakti šķērsot pēc iespējas lielāku paaugstinātā riska zonas daļu.)

f)   Kuģiem vienmēr ir jāievēro starptautiskie noteikumi par to, kā izvairīties no sadursmes jūrā. Kuģu kapteiņiem, ienākot IRTC un izejot no tā, jācenšas nekādā gadījumā neapdraudēt citu kuģu navigācijas drošību. Gaitas ugunis naktī nedrīkst izslēgt. Ir jāseko karoga valsts attiecīgās iestādes sniegtajām vadlīnijām.

g)   Klāja ugunis ieslēgt tikai tad, ja tas nepieciešams drošības apsvērumu dēļ. Apgaismojums ēnas zonās ap kuģa korpusu var paplašināt novērotāju redzamības zonu, bet tikai tādā gadījumā, ja tas atbilst navigācijas drošības nosacījumiem. Ja ap kuģi vērojamas aizdomīgas darbības, apsvērt iespēju nekavējoties izmantot kuģa “tālvadības” meklēšanas ugunis, ja kuģim tādas ir; meklēšanas uguņu izmantošana var pārsteigt un tādējādi pirātus no uzbrukuma atturēt. (Atbilstoši pašreizējai jūras spēku rekomendācijai tranzīta laikā ir ieteicams ieslēgt tikai gaitas ugunis.)

h)   Uz kuģa komandtilta turēt pirātu bāzes kuģu fotogrāfijas. Pamanot kādu no šiem kuģiem, par to nekavējoties ir jāziņo. Par visiem šādiem izdarītiem novērojumiem, pamanot aizdomīgus bāzes kuģi, ziņot Dubaijas UKMTO un IMB PRC. (Sk. C pielikumu, kurā sniegts piemērs tam, kā sniedzami ziņojumi par pirātu uzbrukumiem vai jebkāda cita veida uzbrukumiem vai izdarītiem novērojumiem.)

i)   Kuģa kapteinim, cik vien laikus iespējams, jānovērtē esošie draudi. Tiklīdz kā kuģa kapteinis uzskata, ka draudi materializējas, nekavējoties jāzvana Dubaijas UKMTO.

j)   Izmantojot visus iespējamos līdzekļus, nodrošināt pietiekamu novērošanu, lai pamanītu aizdomīgus kuģus, jo īpaši kuģa pakaļgalā un visos citos sektoros.

k)   Kuģa apkalpi nedrīkst pakļaut pārmērīgam riskam. Šķērsojot paaugstināta riska apgabalu, uz klāja drīkst notikt tikai neatliekami darbi. Ciktāl tas iespējams, kapteiņiem jāgādā par to, lai apkalpes locekļi ārējā klāja zonās nakts stundās neatrastos, bet vienlaikus jebkurā laikā jānodrošina pilnīga un attiecīga novērošana.

l)   Pamanot pirātus, izmantot gaismas, trauksmes zvanus un mobilizēt apkalpi, tādējādi pirātiem darot zināmu, ka tie ir pamanīti.

m)   Tirdzniecībā ir pieejami daudz dažādu cita veida aizsardzības līdzekļu, kas nav paredzēti nonāvēšanai, un to izmantošanu varētu apsvērt; tomēr uzņēmumiem šie pasākumi būtu jāizvērtē, ņemot vērā to īpašības, un jo īpaši attiecīgā kuģa iezīmes un drošumu.

6.   Pirātu uzbrukuma gadījumā

a)   Ievērot kuģim sagatavoto plānu rīcībai ārkārtas gadījumā.

b)   Uzbrukuma gadījumā aktivizēt ārkārtas sakaru plānu un nekavējoties par to ziņot galvenajam vienotajam kontaktpunktam, t. i., Dubaijas UKMTO (MSCHOA – kā jūras drošības centrs, kas darbojas nepārtraukti un kas ir pirātu uzbrukumu novērošanas centrs šajā reģionā, – uzbrukuma gadījumā turpinās pildīt rezerves kontaktpunkta funkcijas).

c)   Aktivizēt kuģa drošības trauksmes sistēmu (SSAS), kas signalizēs šo uzbrukumu arī personai, kas atbild par drošību jūsu uzņēmumā, kā arī karoga valstij. Pēc uzbrukuma cik vien nekavējoties iespējams jānosūta ziņojums visiem attiecīgajiem centriem ziņošanai par pirātu uzbrukumiem, kā noteikts 9. sadaļā.

d)   Ja, šķērsojot tranzītā zonu, kurā notiek pirātu uzbrukumi, kuģa kapteinis izmanto savas tiesības izslēgt automātisko identifikācijas sistēmu (AIS), tad uzbrukuma gadījumā šī sistēma obligāti jāieslēdz atpakaļ.

e)   Jāieslēdz trauksmes signāls un jāveic ar skaļruni paziņojums par pirātu uzbrukumu saskaņā ar kuģa plānu rīcībai ārkārtas situācijās.

f)   Jāraida “Mayday” briesmu radiosignāls pa VHF 16. kanālu (un 8. rezerves kanālu, ko uzrauga karakuģi). Nosūtīt briesmu signālu, izmantojot DSC (ciparu selektīvā izsaukuma) sistēmu un attiecīgā gadījumā Inmarsat-C. Telefoniski sazināties ar Dubaijas UKMTO.

g)   Izvairīties no motorlaivu pietuvošanās kuģim, ja iespējams, mainot kursu un palielinot ātrumu (1). Pirātiem ir grūti nonākt uz kuģa klāja, ja tas:

| i) | atrodas gaitā ar ātrumu, kas lielāks par 15 mezgliem; |
| --- | --- |

i)

atrodas gaitā ar ātrumu, kas lielāks par 15 mezgliem;

| ii) | manevrē: kapteiņiem ir ieteikts nekavējoties veikt nelielus līkloču manevrus, vienlaikus saglabājot ātrumu, lai tādējādi neļautu pirātiem uzkāpšanu uz kuģa. Iespējams arī lielākā mērā pakļaut pirātus vējam un/vai viļņiem un izmantot priekšgala viļņus un pakaļgala ķīļa viļņus, lai tie nevarētu pietuvoties kuģa sāniem. Kapteiņiem un sardzes virsniekam (OOW) vajadzētu pārzināt kuģa manevrēšanas iezīmes. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kādas sekas ir izmaiņām pavēlēs stūresvīram un jo īpaši kā šādas izmaiņas ietekmē kuģa ātrumu. |
| --- | --- |

ii)

manevrē: kapteiņiem ir ieteikts nekavējoties veikt nelielus līkloču manevrus, vienlaikus saglabājot ātrumu, lai tādējādi neļautu pirātiem uzkāpšanu uz kuģa. Iespējams arī lielākā mērā pakļaut pirātus vējam un/vai viļņiem un izmantot priekšgala viļņus un pakaļgala ķīļa viļņus, lai tie nevarētu pietuvoties kuģa sāniem. Kapteiņiem un sardzes virsniekam (OOW) vajadzētu pārzināt kuģa manevrēšanas iezīmes. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kādas sekas ir izmaiņām pavēlēs stūresvīram un jo īpaši kā šādas izmaiņas ietekmē kuģa ātrumu.

h)   Kā aizsardzības līdzekli izmantot ugunsdzēsības sūkni.

i)   Apsvērt iespēju ieslēgt uz priekšu vērstās klāja ugunis, lai pievērstu uzmanību jūsu kuģim un palīdzētu militārajiem spēkiem, kas ierodas notikuma vietā, konstatēt, ka kuģim tiek uzbrukts (pozitīvā identifikācija).

j)   Sapulcināt visu pārējo komandu saskaņā ar kuģa plānu rīcībai ārkārtas gadījumos.

7.   Ja pirāti atrodas uz kuģa

a)   Pirms pirātu piekļūšanas komandtiltam, informēt Dubaijas UKMTO un, ja ir vēl laiks, arī uzņēmumu.

b)   Neizrādīt pretestību; pretošanās var izraisīt nevajadzīgu spēka pielietošanu un radīt draudus apkalpei.

c)   Ja komandtilts/mašīntelpa ir jāevakuē, izslēgt galveno dzinēju; ja iespējams, kuģis jāapstādina pilnībā un jāvirza drošā attālumā no citiem kuģiem.

d)   Saglabāt mieru un pilnībā sadarboties ar pirātiem.

e)   Nodrošināt, lai visa apkalpe, kas nav komandtilta komanda, turas kopā vienuviet.

f)   Ja apkalpe atrodas noslēgtā “citadelē”, nodrošināt iekšēju aizsardzību/piesegšanu gadījumā, ja pirāti cenšas tajā ielauzties ar spēku. Ievērot distanci no ieejas punkta/durvīm un iluminatoriem/logiem; nepretoties, ja pirāti pa tiem ielaužas. Saziņai ar kompetentajām iestādēm izmantot “citadeles” ārkārtas saziņas metodes.

8.   Militāro spēku iejaukšanās gadījumā

a)   Apkalpei ir jānorāda, ka pa to laiku, kamēr notiek militārā iejaukšanās, nekādā gadījumā NEDRĪKST izmantot fotoaparātus ar zibspuldzi.

b)   Ja militārie spēki sāk operāciju uz kuģa, visiem apkalpes locekļiem vajadzētu palikt zemā pozīcijā klāja līmenī, abas rokas aizlikt aiz galvas, lai rokas būtu redzamas un lai būtu redzams, ka tās ir tukšas.

c)   Esiet gatavi atbildēt uz jautājumiem par jūsu identitāti un to, kādā statusā jūs uz attiecīgā kuģa atrodaties.

d)   Pieņemiet zināšanai, ka ne visām jūras spēku vienībām šajā reģionā darba valoda ir angļu valoda.

e)   Militārie spēki sākumā var pārņemt kontroli pār visām personām to ceļā. Tāda ir ierastā prakse. Informējiet par to kuģa apkalpi un tam iepriekš sagatavojiet, lai tā būtu gatava pilnībā sadarboties militārās operācijas pirmajos posmos uz kuģa.

9.   Ziņošana par incidentiem a posteriori (sk. C pielikumu)

a)   Pēc pirātu uzbrukuma vai jebkādas aizdomīgas situācijas ir ļoti svarīgi, lai MSCHOA, Dubaijas UKMTO un IMB par to saņemtu detalizētu ziņojumu.

b)   Tādējādi izdosies nodrošināt pirātu darbību visaptverošu analīzi un izdarīt secinājumus par vispārējām tendencēm, kā arī izvērtēt pirātu uzbrukumos izmantotās metodes vai izmaiņas to taktikā, turklāt nodrošinot, ka par to tiek attiecīgi brīdināti citi notikuma vietas tuvumā atrodošies tirdzniecības kuģi.

c)   Kapteiņi attiecīgi ir lūgti aizpildīt standartizēto veidlapu ziņošanai par pirātu uzbrukumiem, kas ietverta C pielikumā.

Pārvaldības paraugprakses atjaunināšana

| 1. | Ir paredzēts, ka šī PPP tiks periodiski atjaunināta, pamatojoties uz gūto operatīvo pieredzi un gūto mācību. Organizācijas un struktūras, kas piedalījušās šā dokumenta sagatavošanā, centīsies regulāri tikties, lai atjauninātu šīs PPP, un izplatīs pārskatītās versijas to attiecīgajiem locekļiem un citām ieinteresētām organizācijām. |
| --- | --- |

1.

Ir paredzēts, ka šī PPP tiks periodiski atjaunināta, pamatojoties uz gūto operatīvo pieredzi un gūto mācību. Organizācijas un struktūras, kas piedalījušās šā dokumenta sagatavošanā, centīsies regulāri tikties, lai atjauninātu šīs PPP, un izplatīs pārskatītās versijas to attiecīgajiem locekļiem un citām ieinteresētām organizācijām.

| 2. | Ja rodas šaubas, MSCHOA tīmekļa vietnē vienmēr tiks publicēta saistošā papildu informācija (pieņemot zināšanai, ka šo informāciju visas iepriekš uzskaitītās organizācijas varbūt nebūs apstiprinājušas). |
| --- | --- |

2.

Ja rodas šaubas, MSCHOA tīmekļa vietnē vienmēr tiks publicēta saistošā papildu informācija (pieņemot zināšanai, ka šo informāciju visas iepriekš uzskaitītās organizācijas varbūt nebūs apstiprinājušas).

---

(1)  Ja ir iespējams novēlot uzbrukumu līdz militāro spēku ierašanās brīdim, pirāti nereti šādā gadījumā uzbrukumu izbeidz. Tāpēc ir tik ļoti svarīgi reģistrēties MSCHOA, izmantot grupu tranzīta grafiku un paziņot Dubaijas UKMTO atjaunināto informāciju par kuģa atrašanās vietu: tādējādi pirātu uzbrukuma gadījumā ir lielākas iespējas saņemt jūras spēku palīdzību.

A PIELIKUMS

GLOSĀRIJS

Iesaistīto koordinācijas struktūru uzdevumi un savstarpējās attiecības.

EUNAVFOR

EUNAVFOR ir koordinācijas iestāde, kas vada Āfrikas Raga Kuģošanas drošības centru. Visas ziņas par šo iestādi, tostarp kontaktinformācija, atrodama MSCHOA tīmekļa vietnē.

MSC (HOA) Kuģošanas drošības centrs (Āfrikas Rags)

MSCHOA ir Eiropas Savienības (ES) veidojums Eiropas Drošības un aizsardzības politikas iniciatīvas ietvaros cīņai pret pirātu uzbrukumiem Āfrikas Ragā. Šī iniciatīva aizsākās ar ES NAVCO izveidi 2008. gada septembrī. Šī Briselē bāzētā koordinēšanas struktūra izveidoja saikni ar dažādiem kuģniecības nozares aprindu pārstāvjiem un nodrošināja koordināciju ar ES spēkiem, kas darbojas šajā reģionā. Eiropas Savienības Padome 2008. gada novembrī spēra nozīmīgu soli uz priekšu, izveidojot jūras misiju ES NAVFOR-ATALANTA nolūkā uzlabot kuģošanas drošību Somālijas piekrastē, novēršot pirātu uzbrukumus, pirātus no tiem atturot, kā arī palīdzot nodrošināt tirdzniecības kuģu drošību šajā reģionā.

Dubaijas UKMTO – Maritime Trade Operations (Apvienotā Karaliste)

AK jūras tirdzniecības darījumu birojs Dubaijā (Dubaijas UKMTO) ir kontaktpunkts nozares sakariem ar kombinētajiem militārajiem spēkiem (CMF). Dubaijas UKMTO arī administrē fakultatīvo ziņošanas sistēmu (Voluntary Reporting Scheme), kurai atbilstīgi tirdzniecības kuģi, – šķērsojot tranzītā reģionu no Suecas līdz 78° austrumu garuma meridiāna un 10° dienvidu platuma paralēles krustpunktam, – ir aicināti ik dienas nosūtīt ziņojumus, sniedzot informāciju par savu atrašanās vietu un prognozēto ierašanās laiku (ETA) nākamajā ostā. Šis birojs pēc tam nodrošina attiecīgu šo kuģu izsekošanu, un informāciju par to atrašanās vietu pēc tam nosūta kombinēto militāro spēku un ES attiecīgajām vadības struktūrām. Tādējādi jaunāko saistīto informāciju, kas ietekmē tirdzniecības satiksmi, var paziņot kuģiem tiešā veidā, nevis izmantojot rēdereju biroju starpniecību, kas savukārt ļauj uzlabot operativitāti incidentu gadījumā un ietaupīt laiku.

Lai saņemtu plašāku informāciju vai lai pievienotos fakultatīvajai ziņošanas sistēmai, sazinieties ar Dubaijas UKMTO, rakstot uz e-pastu UKMTO@eim.ae

B PIELIKUMS

Noderīga kontaktinformācija

Dubaijas UKMTO

| E-pasts: | UKMTO@eim.ae |
| --- | --- |
| Tālr. | + 971 505523215 |
| Mob. tālr. |
| Fakss: | + 971 43065710 |
| Telekss: | (51) 210473 |

E-pasts:

UKMTO@eim.ae

Tālr.

- 971 505523215

Mob. tālr.

Fakss:

- 971 43065710

Telekss:

(51) 210473

MSCHOA

| Ziņojumiem izmantot šo tīmekļa vietni: | www.mschoa.org |
| --- | --- |
| Tālr. | + 44 (0) 1923958545 |
| Fakss | + 44 (0) 1923958520 |
| E-pasts: | postmaster@mschoa.org |

Ziņojumiem izmantot šo tīmekļa vietni:

www.mschoa.org

Tālr.

- 44 (0) 1923958545

Fakss

- 44 (0) 1923958520

E-pasts:

postmaster@mschoa.org

IMB PRC

| E-pasts: | piracy@icc-ccs.org |
| --- | --- |
| Tālr. | + 60 320310014 |
| Mob. tālr. |
| Fakss | + 60 320785769 |
| Telekss: | MA34199 IMBPC1 |

E-pasts:

piracy@icc-ccs.org

Tālr.

- 60 320310014

Mob. tālr.

Fakss

- 60 320785769

Telekss:

MA34199 IMBPC1

MARLO

| E-pasts: | Marlo.bahrain@me.navy.mil |
| --- | --- |
| Tālr. | + 973 17853927 |
| Mob. tālr. | + 973 39442117 |

E-pasts:

Marlo.bahrain@me.navy.mil

Tālr.

- 973 17853927

Mob. tālr.

- 973 39442117

C PIELIKUMS

ZIŅOJUMS PAR TURPMĀKAJIEM PASĀKUMIEM – ZIŅOJUMS PAR PIRĀTU UZBRUKUMU

Image

Image

Papildu vadlīnijas zvejas darbībās iesaistītajiem kuģiem, kuras pievienotas pārvaldības paraugprakses apkopojumam, kura nolūks ir novērst pirātu uzbrukumus Adenas līcī un Somālijas piekrastē

I.   Ieteikumi kuģiem zvejas zonās

| 1. | Zvejas kuģiem, kas nav Somālijas zvejas kuģi, vajadzētu izvairīties zvejot Somālijas piekrastē vai to šķērsot tranzītā attālumā, kas mazāks par 200 jūras jūdzēm, neatkarīgi no tā, vai tie ir saņēmuši zvejas atļauju vai nav. |
| --- | --- |

1.

Zvejas kuģiem, kas nav Somālijas zvejas kuģi, vajadzētu izvairīties zvejot Somālijas piekrastē vai to šķērsot tranzītā attālumā, kas mazāks par 200 jūras jūdzēm, neatkarīgi no tā, vai tie ir saņēmuši zvejas atļauju vai nav.

| 2. | Nesākt zveju, ja radars uzrāda neidentificētu laivu klātbūtni. |
| --- | --- |

2.

Nesākt zveju, ja radars uzrāda neidentificētu laivu klātbūtni.

| 3. | Pamanot poliestera motorlaivas (kuras parasti izmanto pirāti), maksimālā ātrumā no tām attālināties, virzoties pret vēju un pret viļņiem, lai pēc iespējas apgrūtinātu pirātu laivu virzīšanos. |
| --- | --- |

3.

Pamanot poliestera motorlaivas (kuras parasti izmanto pirāti), maksimālā ātrumā no tām attālināties, virzoties pret vēju un pret viļņiem, lai pēc iespējas apgrūtinātu pirātu laivu virzīšanos.

| 4. | Izvairīties no apstāšanās nakts laikā, saglabāt modrību un apsargāt komandtiltu, klāju un mašīntelpu. |
| --- | --- |

4.

Izvairīties no apstāšanās nakts laikā, saglabāt modrību un apsargāt komandtiltu, klāju un mašīntelpu.

| 5. | Zvejas darbības laikā, kad kuģis ir visneaizsargātākais, saglabāt modrību un uzturēt radara uzraudzību, lai uzbrukuma gadījumā spētu par to nekavējoties ziņot attiecīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

5.

Zvejas darbības laikā, kad kuģis ir visneaizsargātākais, saglabāt modrību un uzturēt radara uzraudzību, lai uzbrukuma gadījumā spētu par to nekavējoties ziņot attiecīgajām iestādēm.

| 6. | Kuģojot naktī, izmantot tikai obligātās gaitas un drošības ugunis, tādējādi izvairoties no pārāk liela apgaismojuma, kas varētu piesaistīt pirātu uzmanību, kuri dažkārt tāpat braukā pa jūru laivās bez radariem. |
| --- | --- |

6.

Kuģojot naktī, izmantot tikai obligātās gaitas un drošības ugunis, tādējādi izvairoties no pārāk liela apgaismojuma, kas varētu piesaistīt pirātu uzmanību, kuri dažkārt tāpat braukā pa jūru laivās bez radariem.

| 7. | Kamēr kuģis dreifē nakts zvejas laikā, nodrošināt apsardzi uz komandtilta, klāja un mašīntelpā. Izmantot tikai obligātās gaitas un drošības ugunis. Dzinējam jābūt darbības gatavībā, lai to varētu nekavējoties ieslēgt. |
| --- | --- |

7.

Kamēr kuģis dreifē nakts zvejas laikā, nodrošināt apsardzi uz komandtilta, klāja un mašīntelpā. Izmantot tikai obligātās gaitas un drošības ugunis. Dzinējam jābūt darbības gatavībā, lai to varētu nekavējoties ieslēgt.

| 8. | Izvairīties no neidentificētiem kuģiem. |
| --- | --- |

8.

Izvairīties no neidentificētiem kuģiem.

| 9. | Pēc iespējas izvairīties no VHF izmantošanas, lai to neizdzirdētu pirāti, un padarīt grūtāku atrašanās vietas noteikšanu. |
| --- | --- |

9.

Pēc iespējas izvairīties no VHF izmantošanas, lai to neizdzirdētu pirāti, un padarīt grūtāku atrašanās vietas noteikšanu.

| 10. | Aktivizēt AIS, kad jūras patruļas lidmašīnas pārlido attiecīgo zonu, lai atvieglinātu identifikāciju un izsekojamību. |
| --- | --- |

10.

Aktivizēt AIS, kad jūras patruļas lidmašīnas pārlido attiecīgo zonu, lai atvieglinātu identifikāciju un izsekojamību.

II.   Identifikācija

| 1. | Kuģu pārvaldniekiem tiek stingri ieteikts reģistrēt savus zvejas kuģus MSCHOA par visu laiku, kamēr notiek zvejas darbība Somālijas piekrastē. Cita starpā ir jāpaziņo pilns uz kuģa esošo apkalpes locekļu saraksts un, ja vien iespējams, kuģa nolūki. |
| --- | --- |

1.

Kuģu pārvaldniekiem tiek stingri ieteikts reģistrēt savus zvejas kuģus MSCHOA par visu laiku, kamēr notiek zvejas darbība Somālijas piekrastē. Cita starpā ir jāpaziņo pilns uz kuģa esošo apkalpes locekļu saraksts un, ja vien iespējams, kuģa nolūki.

| 2. | Pirms šīs zonas šķērsošanas vai zvejošanas šajā zonā veikt attiecīgu apmācību. |
| --- | --- |

2.

Pirms šīs zonas šķērsošanas vai zvejošanas šajā zonā veikt attiecīgu apmācību.

| 3. | Ja zvejas kuģis ir aprīkots ar VMS iekārtām, šā kuģa pārvaldniekam jānodrošina MSCHOA piekļuve VMS datiem. |
| --- | --- |

3.

Ja zvejas kuģis ir aprīkots ar VMS iekārtām, šā kuģa pārvaldniekam jānodrošina MSCHOA piekļuve VMS datiem.

| 4. | Zvejas kuģiem vajadzētu izvairīties no kuģošanas zonās, ja tiem ir ziņots, ka šajās zonās identificēti aizdomīgi kuģi, kuri, iespējams, ir pirātu bāzes kuģi, un būtu jāizmanto visi līdzekļi, lai pēc iespējas laikus pamanītu jebkādu lielu vai mazu kuģu kustību, kas varētu būt aizdomīga. |
| --- | --- |

4.

Zvejas kuģiem vajadzētu izvairīties no kuģošanas zonās, ja tiem ir ziņots, ka šajās zonās identificēti aizdomīgi kuģi, kuri, iespējams, ir pirātu bāzes kuģi, un būtu jāizmanto visi līdzekļi, lai pēc iespējas laikus pamanītu jebkādu lielu vai mazu kuģu kustību, kas varētu būt aizdomīga.

| 5. | Zvejas kuģiem vienmēr sevi jāidentificē, ja to pieprasa misijas ATALANTA lidmašīna vai kuģis vai ja to pieprasa kāda cita starptautiska vai nacionāla misija cīņai pret pirātiem. |
| --- | --- |

5.

Zvejas kuģiem vienmēr sevi jāidentificē, ja to pieprasa misijas ATALANTA lidmašīna vai kuģis vai ja to pieprasa kāda cita starptautiska vai nacionāla misija cīņai pret pirātiem.

| 6. | Militārajiem, tirdzniecības un zvejas kuģiem vajadzētu nekavējoties atbildēt uz jebkādu identifikācijas pieprasījumu no zvejas kuģa, kam tas pietuvojies (lai tas varētu operatīvi rīkoties un izbēgt, jo īpaši ja tas notiek zvejas laikā). |
| --- | --- |

6.

Militārajiem, tirdzniecības un zvejas kuģiem vajadzētu nekavējoties atbildēt uz jebkādu identifikācijas pieprasījumu no zvejas kuģa, kam tas pietuvojies (lai tas varētu operatīvi rīkoties un izbēgt, jo īpaši ja tas notiek zvejas laikā).

III.   Uzbrukuma gadījumā

| 1. | Uzbrukuma gadījumā vai pamanot aizdomīgu kuģi, brīdināt par to attiecīgās iestādes (UKMTO un MSCHOA) un pārējo floti. |
| --- | --- |

1.

Uzbrukuma gadījumā vai pamanot aizdomīgu kuģi, brīdināt par to attiecīgās iestādes (UKMTO un MSCHOA) un pārējo floti.

| 2. | Paziņot kuģa otrā kapteiņa (kas atrodas krastā) kontaktinformāciju, jo no viņa zināšanām par kuģi var būt atkarīga militārās operācijas sekmīga izdošanās. |
| --- | --- |

2.

Paziņot kuģa otrā kapteiņa (kas atrodas krastā) kontaktinformāciju, jo no viņa zināšanām par kuģi var būt atkarīga militārās operācijas sekmīga izdošanās.

Īpašs ieteikums kuģiem zvejai ar riņķvadiem

| 3. | Evakuēt visu personālu no klāja un novērošanas platformas masta. |
| --- | --- |

3.

Evakuēt visu personālu no klāja un novērošanas platformas masta.

| 4. | Ja pirāti pārņēmuši kuģa vadību, bet riņķvadi ir ievietoti, lūgt pirātus ļaut riņķvadus izcelt. Ja pirāti atļauj riņķvadus izcelt, sekot iekraušanas instrukcijām un paskaidrot iekārtu darbību, lai izvairītos no pārpratumiem. |
| --- | --- |

4.

Ja pirāti pārņēmuši kuģa vadību, bet riņķvadi ir ievietoti, lūgt pirātus ļaut riņķvadus izcelt. Ja pirāti atļauj riņķvadus izcelt, sekot iekraušanas instrukcijām un paskaidrot iekārtu darbību, lai izvairītos no pārpratumiem.

---