# Europos Sąjungos L 135/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.135.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 135 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. birželio 2d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.135.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 135

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. birželio 2d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 477/2010/ES, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 79/542/EEB, sudarantis trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatantis gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus, taikytinus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 477/2010/ES, kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 79/542/EEB, sudarantis trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatantis gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus, taikytinus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą

1

| | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 478/2010, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 3 |
| | * | 2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 479/2010, kuriuo nustatomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatų dėl valstybių narių Komisijai teikiamų informacinių pranešimų apie pieno ir pieno produktų sektorių įgyvendinimo taisyklės | 26 |
| | * | 2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 480/2010, kuriuo patvirtinami esminiai Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimai (Spressa delle Giudicarie (SKVN)) | 36 |
| | * | 2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 481/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES–SPGS) nuostatos dėl 2011 m. šalutinių tikslinių kintamųjų, susijusių su iš kartos į kartą išliekančių nepalankių sąlygų, sąrašo (
  1
  ) | 38 |
| | | 2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 482/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 46 |

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

*

2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 478/2010, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

3

*

2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 479/2010, kuriuo nustatomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatų dėl valstybių narių Komisijai teikiamų informacinių pranešimų apie pieno ir pieno produktų sektorių įgyvendinimo taisyklės

26

*

2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 480/2010, kuriuo patvirtinami esminiai Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimai (Spressa delle Giudicarie (SKVN))

Spressa delle Giudicarie

36

*

2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 481/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES–SPGS) nuostatos dėl 2011 m. šalutinių tikslinių kintamųjų, susijusių su iš kartos į kartą išliekančių nepalankių sąlygų, sąrašo (
  1
  )

1

38

2010 m. birželio 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 482/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

SPRENDIMAI

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 135/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 477/2010/ES

2010 m. gegužės 19 d.

kuriuo panaikinamas Tarybos sprendimas 79/542/EEB, sudarantis trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatantis gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus, taikytinus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį ir 168 straipsnio 4 dalies b punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą (2),

kadangi:

| (1) | 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvoje 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų importuojant galvijus, avis, ožkas ir kiaules, šviežią mėsą ar jos produktus iš trečiųjų šalių (3) numatyta sudaryti sąrašą šalių arba jų dalių, iš kurių valstybės narės turi leisti importuoti tam tikrus gyvus gyvūnus ir tam tikrų gyvūnų šviežią mėsą. |
| --- | --- |

(1)

1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvoje 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų importuojant galvijus, avis, ožkas ir kiaules, šviežią mėsą ar jos produktus iš trečiųjų šalių (3) numatyta sudaryti sąrašą šalių arba jų dalių, iš kurių valstybės narės turi leisti importuoti tam tikrus gyvus gyvūnus ir tam tikrų gyvūnų šviežią mėsą.

| (2) | Todėl buvo priimtas 1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas 79/542/EEB, sudarantis trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatantis gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus, taikytinus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą (4). Tame sprendime buvo nustatyti sanitariniai reikalavimai, taikytini importuojant į Sąjungą gyvus gyvūnus, išskyrus arklinius, ir tų gyvūnų, įskaitant arklinius, šviežią mėsą, išskyrus mėsos pusgaminius. To sprendimo I ir II prieduose taip pat nustatyti trečiųjų šalių arba jų dalių, iš kurių į Sąjungą galima importuoti tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą, sąrašai ir veterinarijos sertifikatų pavyzdžiai. |
| --- | --- |

(2)

Todėl buvo priimtas 1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas 79/542/EEB, sudarantis trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatantis gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus, taikytinus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą (4). Tame sprendime buvo nustatyti sanitariniai reikalavimai, taikytini importuojant į Sąjungą gyvus gyvūnus, išskyrus arklinius, ir tų gyvūnų, įskaitant arklinius, šviežią mėsą, išskyrus mėsos pusgaminius. To sprendimo I ir II prieduose taip pat nustatyti trečiųjų šalių arba jų dalių, iš kurių į Sąjungą galima importuoti tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą, sąrašai ir veterinarijos sertifikatų pavyzdžiai.

| (3) | Priėmus tą sprendimą, tam tikri nauji gyvūnų sveikatos ir visuomenės sveikatos reikalavimai buvo nustatyti kituose Bendrijos teisės aktuose, įskaitant 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (5), 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 2004/68/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias tam tikrų kanopinių gyvūnų importą į ir tranzitą per Bendriją (6), 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (7), 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (8), 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 854/2004, nustatantį specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (9), ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (10). |
| --- | --- |

(3)

Priėmus tą sprendimą, tam tikri nauji gyvūnų sveikatos ir visuomenės sveikatos reikalavimai buvo nustatyti kituose Bendrijos teisės aktuose, įskaitant 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (5), 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 2004/68/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias tam tikrų kanopinių gyvūnų importą į ir tranzitą per Bendriją (6), 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos (7), 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (8), 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 854/2004, nustatantį specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles (9), ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (10).

| (4) | Šie Bendrijos teisės aktai sudaro naują šios srities reguliavimo sistemą, o Direktyva 72/462/EEB taip pat buvo panaikinta Direktyva 2004/68/EB. |
| --- | --- |

(4)

Šie Bendrijos teisės aktai sudaro naują šios srities reguliavimo sistemą, o Direktyva 72/462/EEB taip pat buvo panaikinta Direktyva 2004/68/EB.

| (5) | Direktyvos 2004/68/EB 20 straipsnyje numatyta, kad įgyvendinimo taisyklės, nustatytos remiantis pagal Direktyvą 72/462/EEB priimtais gyvų gyvūnų, mėsos ir mėsos produktų importą reglamentuojančiais sprendimais, inter alia, Sprendimu 79/542/EEB, galioja iki jas pakeis pagal naują reguliavimo sistemą patvirtintos priemonės. |
| --- | --- |

(5)

Direktyvos 2004/68/EB 20 straipsnyje numatyta, kad įgyvendinimo taisyklės, nustatytos remiantis pagal Direktyvą 72/462/EEB priimtais gyvų gyvūnų, mėsos ir mėsos produktų importą reglamentuojančiais sprendimais, inter alia, Sprendimu 79/542/EEB, galioja iki jas pakeis pagal naują reguliavimo sistemą patvirtintos priemonės.

| (6) | Be to, 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/41/EB, panaikinančios tam tikras direktyvas dėl tam tikrų žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybos ir pateikimo į rinką maisto higienos ir sveikatos sąlygų (11), 4 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad kol bus priimtos būtinos nuostatos, pagrįstos Reglamentu (EB) Nr. 852/2004, Reglamentu (EB) Nr. 853/2004, Reglamentu (EB) Nr. 854/2004 ar Direktyva 2002/99/EB, toliau taikomos pagal Direktyvą 72/462/EEB priimtos įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(6)

Be to, 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/41/EB, panaikinančios tam tikras direktyvas dėl tam tikrų žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybos ir pateikimo į rinką maisto higienos ir sveikatos sąlygų (11), 4 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad kol bus priimtos būtinos nuostatos, pagrįstos Reglamentu (EB) Nr. 852/2004, Reglamentu (EB) Nr. 853/2004, Reglamentu (EB) Nr. 854/2004 ar Direktyva 2002/99/EB, toliau taikomos pagal Direktyvą 72/462/EEB priimtos įgyvendinimo taisyklės.

| (7) | 2010 m. kovo 12 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 206/2010, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus gyvūnus ir šviežią mėsą, sąrašai ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai (12), pateikiami veterinarijos sertifikatų reikalavimai ir kitos nuostatos, kuriais atsižvelgiama į naują reguliavimo sistemą ir kurie pakeičia Sprendimo 79/542/EEB nuostatas. Nuo to reglamento įsigaliojimo dienos Sprendimas 79/542/EEB nustos galioti ir nebebus taikomas. |
| --- | --- |

(7)

2010 m. kovo 12 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 206/2010, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus gyvūnus ir šviežią mėsą, sąrašai ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai (12), pateikiami veterinarijos sertifikatų reikalavimai ir kitos nuostatos, kuriais atsižvelgiama į naują reguliavimo sistemą ir kurie pakeičia Sprendimo 79/542/EEB nuostatas. Nuo to reglamento įsigaliojimo dienos Sprendimas 79/542/EEB nustos galioti ir nebebus taikomas.

| (8) | Siekiant Sąjungos teisės aktų aiškumo ir skaidrumo, Sprendimas 79/542/EEB turėtų būti aiškiai panaikintas nuo tos dienos, |
| --- | --- |

(8)

Siekiant Sąjungos teisės aktų aiškumo ir skaidrumo, Sprendimas 79/542/EEB turėtų būti aiškiai panaikintas nuo tos dienos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 79/542/EEB panaikinamas nuo 2010 m. balandžio 9 d.

Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į Reglamentą (ES) Nr. 206/2010.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre 2010 m. gegužės 19 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BUZEK

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  2009 m. gruodžio 16 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 302, 1972 12 31, p. 28.

3

(4)  OL L 146, 1979 6 14, p. 15.

4

(5)  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

5

(6)  OL L 139, 2004 4 30, p. 321.

6

(7)  OL L 139, 2004 4 30, p. 1.

7

(8)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55.

8

(9)  OL L 139, 2004 4 30, p. 206.

9

(10)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

10

(11)  OL L 157, 2004 4 30, p. 33.

11

(12)  OL L 73, 2010 3 20, p. 1.

12

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 135/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 478/2010

2010 m. birželio 1 d.

kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Inicijavimas

| (1) | 2009 m. rugsėjo 8 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) ir Taivano (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. rugsėjo 8 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) ir Taivano (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (2) | Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 27 d. gavus Europos sintetinių pluoštų asociacijos (CIRFS) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 60 %) visų Sąjungoje pagaminamų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas 2009 m. liepos 27 d. gavus Europos sintetinių pluoštų asociacijos (CIRFS) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 60 %) visų Sąjungoje pagaminamų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikti šio produkto dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

1.2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems Sąjungos gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, kitoms žinomoms susijusioms šalims ir KLR, Korėjos ir Taivano atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. |
| --- | --- |

(3)

Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems Sąjungos gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, kitoms žinomoms susijusioms šalims ir KLR, Korėjos ir Taivano atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

| (4) | Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, KLR, Korėjos ir Taivano eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Skundo pateikėjas, kiti Sąjungos gamintojai, KLR, Korėjos ir Taivano eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir naudotojai pareiškė savo nuomonę. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR ir Korėjos eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų žinomų KLR ir Korėjos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR ir Korėjos eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų žinomų KLR ir Korėjos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su nagrinėjamuoju produktu, nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d.

| (6) | Kaip paaiškinta 22–27 konstatuojamosiose dalyse, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko vienuolika KLR eksportuojančių gamintojų. Reikiamą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko keturi Korėjos eksportuojantys gamintojai. |
| --- | --- |

(6)

Kaip paaiškinta 22–27 konstatuojamosiose dalyse, prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko vienuolika KLR eksportuojančių gamintojų. Reikiamą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko keturi Korėjos eksportuojantys gamintojai.

| (7) | Komisija, remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija, atrinko tris KLR eksportuojančius gamintojus arba susijusių bendrovių grupes, kurios į Sąjungą eksportuoja didžiausią kiekį. Konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacija ir KLR valdžios institucijomis; visos šios šalys sutiko, kad atrinktos tinkamos bendrovės. |
| --- | --- |

(7)

Komisija, remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija, atrinko tris KLR eksportuojančius gamintojus arba susijusių bendrovių grupes, kurios į Sąjungą eksportuoja didžiausią kiekį. Konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacija ir KLR valdžios institucijomis; visos šios šalys sutiko, kad atrinktos tinkamos bendrovės.

| (8) | Tik keturi Korėjos eksportuojantys gamintojai pateikė atrankai atlikti reikiamą informaciją. Kadangi pageidavimą bendradarbiauti pareiškusių eksportuojančių gamintojų buvo mažai, nuspręsta, kad atranka nebūtina. |
| --- | --- |

(8)

Tik keturi Korėjos eksportuojantys gamintojai pateikė atrankai atlikti reikiamą informaciją. Kadangi pageidavimą bendradarbiauti pareiškusių eksportuojančių gamintojų buvo mažai, nuspręsta, kad atranka nebūtina.

| (9) | Kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija atrinktiems KLR eksportuojantiems gamintojams ir eksportuojantiems gamintojams, kurie prašė tokių prašymų formų, ketindami kreiptis dėl individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, nusiuntė prašymo formas. |
| --- | --- |

(9)

Kad KLR eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija atrinktiems KLR eksportuojantiems gamintojams ir eksportuojantiems gamintojams, kurie prašė tokių prašymų formų, ketindami kreiptis dėl individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, nusiuntė prašymo formas.

| (10) | Komisija susijusiems KLR eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių. |
| --- | --- |

(10)

Komisija susijusiems KLR eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių.

| (11) | Du eksportuojantys gamintojai, kurie nebuvo atrinkti, nes neatitiko pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį jiems būtų nustatytas individualus skirtumas. Tačiau manyta, kad dėl individualaus susijusių eksportuojančių gamintojų nagrinėjimo reikėtų atlikti papildomus patikrinimus vietoje ir konkrečią analizę, o tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. Todėl padaryta preliminari išvada, kad minėtų eksportuojančių gamintojų prašymo atlikti individualų nagrinėjimą priimti negalima. |
| --- | --- |

(11)

Du eksportuojantys gamintojai, kurie nebuvo atrinkti, nes neatitiko pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį jiems būtų nustatytas individualus skirtumas. Tačiau manyta, kad dėl individualaus susijusių eksportuojančių gamintojų nagrinėjimo reikėtų atlikti papildomus patikrinimus vietoje ir konkrečią analizę, o tai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. Todėl padaryta preliminari išvada, kad minėtų eksportuojančių gamintojų prašymo atlikti individualų nagrinėjimą priimti negalima.

| (12) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. keturiems Sąjungos gamintojams, dešimčiai importuotojų ir 68 naudotojams. |
| --- | --- |

(12)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus, t. y. keturiems Sąjungos gamintojams, dešimčiai importuotojų ir 68 naudotojams.

| (13) | Atsakymus atsiuntė skundą pateikę Sąjungos gamintojai, vienas šiam tyrimui pritaręs Sąjungos gamintojas, du nesusiję importuotojai ir 33 naudotojai. |
| --- | --- |

(13)

Atsakymus atsiuntė skundą pateikę Sąjungos gamintojai, vienas šiam tyrimui pritaręs Sąjungos gamintojas, du nesusiję importuotojai ir 33 naudotojai.

| (14) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose. | Sąjungos gamintojai:







  — | Brilen SA, Barbastro, Ispanija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji mano, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

Sąjungos gamintojai:

—

Brilen SA, Barbastro, Ispanija,

| — | Performance Fibers, Bascharage, Liuksemburgas ir susijusios bendrovės – Performance Fibers Longlaville, Longwy, Prancūzija; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Vokietija; Performance Fibers, Bobingen, Vokietija; Performance Fibers, Guben, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Performance Fibers, Bascharage, Liuksemburgas ir susijusios bendrovės – Performance Fibers Longlaville, Longwy, Prancūzija; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Vokietija; Performance Fibers, Bobingen, Vokietija; Performance Fibers, Guben, Vokietija,

| — | Polyester High Performance, Wuppertal, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Polyester High Performance, Wuppertal, Vokietija,

| — | Sioen, Mouscron, Belgija. |
| --- | --- |

—

Sioen, Mouscron, Belgija.

| | Sąjungos importuotojai:







  — | Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Vokietija. |
| --- | --- | --- |

Sąjungos importuotojai:

—

Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Vokietija.

| | Sąjungos naudotojai:







  — | Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunija, |
| --- | --- | --- |

Sąjungos naudotojai:

—

Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunija,

| — | Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Vokietija,

| — | Michelin, Clermont Ferrand, Prancūzija, |
| --- | --- |

—

Michelin, Clermont Ferrand, Prancūzija,

| — | Mitas AS, Prague, Čekija. |
| --- | --- |

—

Mitas AS, Prague, Čekija.

| | KLR eksportuojantys gamintojai:







  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing, |
| --- | --- | --- |

KLR eksportuojantys gamintojai:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd., Haining, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd., Haining,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Huzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Huzhou.

| | Korėjos eksportuojantys gamintojai:







  — | Hyosung Corporation, Seoul, |
| --- | --- | --- |

Korėjos eksportuojantys gamintojai:

—

Hyosung Corporation, Seoul,

| — | Kolon Industries Inc, Seoul, |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc, Seoul,

| — | KP Chemtech Corporation, Ulsan, |
| --- | --- |

—

KP Chemtech Corporation, Ulsan,

| — | Samyang Corporation, Seoul. |
| --- | --- |

—

Samyang Corporation, Seoul.

| | Taivano eksportuojantys gamintojai:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei, |
| --- | --- | --- |

Taivano eksportuojantys gamintojai:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,

| — | Shinkong Corporation, Taipei. |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Taipei.

| | Susiję Sąjungos importuotojai:







  — | Hyosung Luxembourg SA, Liuksemburgas. |
| --- | --- | --- |

Susiję Sąjungos importuotojai:

—

Hyosung Luxembourg SA, Liuksemburgas.

| | Panašios šalies gamintojai:







  — | Performance Fibers, Inc. ir Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, JAV. |
| --- | --- | --- |

Panašios šalies gamintojai:

—

Performance Fibers, Inc. ir Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, JAV.

1.3.   Tiriamasis laikotarpis

| (15) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio mėn. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(15)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio mėn. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (16) | Nagrinėjamasis produktas – tai KLR, Korėjos ir Taivano kilmės labai atsparūs tempimui poliesterių siūlai (išskyrus siuvimo siūlus), neskirti mažmeninei prekybai (įskaitant mažesnio nei 67 deciteksai ilginio tankio vienagijus siūlus), kurių KN kodas šiuo metu yra 5402 20 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas arba LATPS). |
| --- | --- |

(16)

Nagrinėjamasis produktas – tai KLR, Korėjos ir Taivano kilmės labai atsparūs tempimui poliesterių siūlai (išskyrus siuvimo siūlus), neskirti mažmeninei prekybai (įskaitant mažesnio nei 67 deciteksai ilginio tankio vienagijus siūlus), kurių KN kodas šiuo metu yra 5402 20 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas arba LATPS).

| (17) | Nagrinėjamasis produktas pasižymi ypatingomis savybėmis ir yra naudojamas įvairioms paskirtims, pavyzdžiui, padangų sutvirtinimui, dideliems ištisiniams audiniams, konvejerių juostoms, saugos diržams, tinklams ir geosintetiniams produktams. |
| --- | --- |

(17)

Nagrinėjamasis produktas pasižymi ypatingomis savybėmis ir yra naudojamas įvairioms paskirtims, pavyzdžiui, padangų sutvirtinimui, dideliems ištisiniams audiniams, konvejerių juostoms, saugos diržams, tinklams ir geosintetiniams produktams.

| (18) | Tyrimo metu kai kurios šalys teigė, kad padangų gamybai naudojamų siūlų, vadinamųjų aukšto modulio ir silpno susitraukimo siūlų (toliau – AMSS siūlai, angl. HMLS), nereikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį. Jos teigė, kad AMSS siūlų savybės ir naudojimo paskirtis skiriasi nuo LATPS. |
| --- | --- |

(18)

Tyrimo metu kai kurios šalys teigė, kad padangų gamybai naudojamų siūlų, vadinamųjų aukšto modulio ir silpno susitraukimo siūlų (toliau – AMSS siūlai, angl. HMLS), nereikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį. Jos teigė, kad AMSS siūlų savybės ir naudojimo paskirtis skiriasi nuo LATPS.

| (19) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nors AMSS siūlai tam tikromis savybėmis skiriasi nuo LATPS (pvz., moduliu, susitraukimu, atsparumu tempimui ir atsparumu varginimui), skirtingų rūšių nagrinėjamam produktui būdingos tos pačios pagrindinės fizinės ir cheminės savybės. Todėl jie laikomi vienu produktu. |
| --- | --- |

(19)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nors AMSS siūlai tam tikromis savybėmis skiriasi nuo LATPS (pvz., moduliu, susitraukimu, atsparumu tempimui ir atsparumu varginimui), skirtingų rūšių nagrinėjamam produktui būdingos tos pačios pagrindinės fizinės ir cheminės savybės. Todėl jie laikomi vienu produktu.

2.2.   Panašus produktas

| (20) | Buvo nustatyta, kad iš KLR, Korėjos ir Taivano į Sąjungą eksportuojamas produktas ir Kinijos eksportuojančio gamintojo, kuriam buvo taikomas RER, gaminamas ir Korėjos, Taivano bei KLR vidaus rinkose parduodamas produktas, taip pat Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei naudojimo paskirtimi. Todėl šie produktai preliminariai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(20)

Buvo nustatyta, kad iš KLR, Korėjos ir Taivano į Sąjungą eksportuojamas produktas ir Kinijos eksportuojančio gamintojo, kuriam buvo taikomas RER, gaminamas ir Korėjos, Taivano bei KLR vidaus rinkose parduodamas produktas, taip pat Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei naudojimo paskirtimi. Todėl šie produktai preliminariai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   ATRANKA

3.1.   Importuotojų atranka

| (21) | Atsižvelgiant į tai, kad skunde nurodytas didelis importuotojų skaičius, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi atlikti importuotojų atranką. Tačiau išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgiant į tai, kad norą bendradarbiauti pareiškė nedaug importuotojų, nuspręsta, kad atranka nėra būtina. |
| --- | --- |

(21)

Atsižvelgiant į tai, kad skunde nurodytas didelis importuotojų skaičius, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi atlikti importuotojų atranką. Tačiau išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgiant į tai, kad norą bendradarbiauti pareiškė nedaug importuotojų, nuspręsta, kad atranka nėra būtina.

3.2.   KLR eksportuojančių gamintojų atranka

| (22) | Atsižvelgiant į didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi atlikti atranką dempingui nustatyti. |
| --- | --- |

(22)

Atsižvelgiant į didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi atlikti atranką dempingui nustatyti.

| (23) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), KLR eksportuojančių gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba, ir visų savo susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimus ir veiklą. |
| --- | --- |

(23)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), KLR eksportuojančių gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su nagrinėjamojo produkto gamyba, ir visų savo susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimus ir veiklą.

| (24) | Siekiant atrinkti tipines bendroves, taip pat konsultuotasi su KLR valdžios institucijomis ir gamintojų asociacija, t. y. Kinijos tekstilės importo ir eksporto prekybos rūmais. |
| --- | --- |

(24)

Siekiant atrinkti tipines bendroves, taip pat konsultuotasi su KLR valdžios institucijomis ir gamintojų asociacija, t. y. Kinijos tekstilės importo ir eksporto prekybos rūmais.

3.2.1.   Išankstinė bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atranka

| (25) | Apie save pranešė ir prašomą informaciją per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pateikė iš viso vienuolika eksportuojančių gamintojų, įskaitant susijusių KLR bendrovių grupes. Visi jie pranešė apie nagrinėjamojo produkto eksportą į Sąjungą per TL ir pareiškė norą dalyvauti atrankoje. Todėl buvo laikoma, kad atliekant šį tyrimą, bendradarbiavo minėti vienuolika eksportuojančių gamintojų (toliau – bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai). |
| --- | --- |

(25)

Apie save pranešė ir prašomą informaciją per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pateikė iš viso vienuolika eksportuojančių gamintojų, įskaitant susijusių KLR bendrovių grupes. Visi jie pranešė apie nagrinėjamojo produkto eksportą į Sąjungą per TL ir pareiškė norą dalyvauti atrankoje. Todėl buvo laikoma, kad atliekant šį tyrimą, bendradarbiavo minėti vienuolika eksportuojančių gamintojų (toliau – bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai).

| (26) | Eksportuojantys gamintojai, kurie per minėtą terminą apie save nepranešė arba laiku nepateikė prašomos informacijos, laikyti nebendradarbiaujančiais atliekant tyrimą. Eurostato importo duomenis palyginus su 25 konstatuojamojoje dalyje minėtų bendrovių nurodytu per TL į Sąjungą eksportuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu nustatyta, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(26)

Eksportuojantys gamintojai, kurie per minėtą terminą apie save nepranešė arba laiku nepateikė prašomos informacijos, laikyti nebendradarbiaujančiais atliekant tyrimą. Eurostato importo duomenis palyginus su 25 konstatuojamojoje dalyje minėtų bendrovių nurodytu per TL į Sąjungą eksportuotu nagrinėjamojo produkto kiekiu nustatyta, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje.

3.2.2.   Bendradarbiaujančių KLR eksportuojančių gamintojų atranka

| (27) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine LATPS eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktos trys bendrovės arba susijusių bendrovių grupės, kurių eksportas sudarė daugiau nei 65 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacijomis ir KLR valdžios institucijomis; visos šios šalys sutiko, kad atrinktos tinkamos bendrovės. |
| --- | --- |

(27)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine LATPS eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktos trys bendrovės arba susijusių bendrovių grupės, kurių eksportas sudarė daugiau nei 65 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais, jų asociacijomis ir KLR valdžios institucijomis; visos šios šalys sutiko, kad atrinktos tinkamos bendrovės.

3.3.   Individualus nagrinėjimas

| (28) | Du eksportuojantys gamintojai, kurie nebuvo atrinkti, nes neatitiko pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį jiems būtų nustatytas individualus dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(28)

Du eksportuojantys gamintojai, kurie nebuvo atrinkti, nes neatitiko pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų, prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį jiems būtų nustatytas individualus dempingo skirtumas.

| (29) | Kaip nurodyta 27 konstatuojamojoje dalyje, pagrįstai atrinkta tik tiek bendrovių, kiek galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. Tiriant nagrinėjamųjų šalių dempingą tirtos bendrovės išvardytos 14 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į tikrinamųjų vizitų, kuriuos reikėtų atlikti šių bendrovių patalpose siekiant patikrinti KLR prašymus taikyti RER ir antidempingo klausimyno atsakymus, skaičių, manyta, kad individualūs nagrinėjimai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti. |
| --- | --- |

(29)

Kaip nurodyta 27 konstatuojamojoje dalyje, pagrįstai atrinkta tik tiek bendrovių, kiek galima išnagrinėti per turimą laikotarpį. Tiriant nagrinėjamųjų šalių dempingą tirtos bendrovės išvardytos 14 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į tikrinamųjų vizitų, kuriuos reikėtų atlikti šių bendrovių patalpose siekiant patikrinti KLR prašymus taikyti RER ir antidempingo klausimyno atsakymus, skaičių, manyta, kad individualūs nagrinėjimai pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.

| (30) | Todėl padaryta preliminari išvada, kad dviejų prašymų atlikti individualų nagrinėjimą priimti negalima. |
| --- | --- |

(30)

Todėl padaryta preliminari išvada, kad dviejų prašymų atlikti individualų nagrinėjimą priimti negalima.

4.   DEMPINGAS

4.1.   Bendrieji metodai

| (31) | Toliau išdėstyti bendrieji metodai buvo taikomi visiems Korėjos ir Taivano eksportuojantiems gamintojams, KLR eksportuojančiam gamintojui, kuriam buvo taikomas RER, ir, atsižvelgiant į panašios šalies sąvoką, dviems kitiems atrinktiems KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo taikomas RER. Todėl išvadose dėl kiekvienos su šiuo tyrimu susijusios šalies dempingo pateikiama tik tai, kas konkrečiai būdinga kiekvienai eksportuojančiai šaliai. |
| --- | --- |

(31)

Toliau išdėstyti bendrieji metodai buvo taikomi visiems Korėjos ir Taivano eksportuojantiems gamintojams, KLR eksportuojančiam gamintojui, kuriam buvo taikomas RER, ir, atsižvelgiant į panašios šalies sąvoką, dviems kitiems atrinktiems KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo taikomas RER. Todėl išvadose dėl kiekvienos su šiuo tyrimu susijusios šalies dempingo pateikiama tik tai, kas konkrečiai būdinga kiekvienai eksportuojančiai šaliai.

4.1.1.   Normalioji vertė

| (32) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, Komisija pirmiausia patikrino, ar eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y. ar visas toks pardavimas sudaro ne mažiau kaip 5 % viso atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą. |
| --- | --- |

(32)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, Komisija pirmiausia patikrino, ar eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y. ar visas toks pardavimas sudaro ne mažiau kaip 5 % viso atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą.

| (33) | Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus. |
| --- | --- |

(33)

Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.

| (34) | Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį susiję eksportuojantys gamintojai pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produkto, kuris buvo parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto parduoto eksportui į Sąjungą kiekio. |
| --- | --- |

(34)

Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį susiję eksportuojantys gamintojai pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produkto, kuris buvo parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto parduoto eksportui į Sąjungą kiekio.

| (35) | Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvienos bendrovės pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai. |
| --- | --- |

(35)

Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvienos bendrovės pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduoto kiekio dalis buvo parduota pelningai.

| (36) | Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip visų tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(36)

Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip visų tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis.

| (37) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota kaip tik pelningo tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina. |
| --- | --- |

(37)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota kaip tik pelningo tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina.

| (38) | Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(38)

Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.

| (39) | Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipišku kiekiu, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(39)

Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipišku kiekiu, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę.

| (40) | Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(40)

Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, panašaus produkto pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (toliau – PBA) ir kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gauto pelno už vidaus rinkoje parduotą panašų produktą svertinis vidurkis įprastomis prekybos sąlygomis per tiriamąjį laikotarpį buvo susumuoti su jų vidutinėmis gamybos sąnaudomis per tiriamąjį laikotarpį. Prireikus nurodytos gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.

4.1.2.   Eksporto kaina

| (41) | Visais nagrinėjamojo produkto eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atvejais, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(41)

Visais nagrinėjamojo produkto eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atvejais, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (42) | Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, remiantis kaina, kuria importuoti produktai iš pradžių buvo perparduoti nepriklausomiems pirkėjams. Šiais atvejais pakoreguotos visos nuo importo iki perpardavimo patirtos išlaidos, įskaitant muitus ir mokesčius, taip pat pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Susijusio importuotojo PBA išlaidos buvo panaudotos ir pagrįstas pelno dydis buvo apskaičiuotas remiantis dydžiu, kurį, kaip nustatyta tyrime, taikė nepriklausomas nagrinėjamojo produkto importuotojas. |
| --- | --- |

(42)

Kai pardavimas buvo vykdomas per susijusį importuotoją, eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, remiantis kaina, kuria importuoti produktai iš pradžių buvo perparduoti nepriklausomiems pirkėjams. Šiais atvejais pakoreguotos visos nuo importo iki perpardavimo patirtos išlaidos, įskaitant muitus ir mokesčius, taip pat pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Susijusio importuotojo PBA išlaidos buvo panaudotos ir pagrįstas pelno dydis buvo apskaičiuotas remiantis dydžiu, kurį, kaip nustatyta tyrime, taikė nepriklausomas nagrinėjamojo produkto importuotojas.

4.1.3.   Palyginimas

| (43) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(43)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (44) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainų ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Visais atvejais buvo atliktas atitinkamas koregavimas, kai buvo nustatyta, kad jis yra pagrįstas, tikslus ir paremtas patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

(44)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainų ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Visais atvejais buvo atliktas atitinkamas koregavimas, kai buvo nustatyta, kad jis yra pagrįstas, tikslus ir paremtas patikrintais įrodymais.

4.1.4.   Dempingo skirtumas

| (45) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas kiekvienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(45)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas kiekvienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

4.2.   KLR

4.2.1.   RER vertinimas

| (46) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis. |
| --- | --- |

(46)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant su KLR kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis.

| (47) | Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  1) | verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi; pagrindinės gamybos sąnaudos iš esmės atspindi rinkos vertę; |
| --- | --- | --- |

(47)

Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

1)

verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi; pagrindinės gamybos sąnaudos iš esmės atspindi rinkos vertę;

| 2) | įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir naudojami visiems tikslams, rinkinį; |
| --- | --- |

2)

įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir naudojami visiems tikslams, rinkinį;

| 3) | nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3)

nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4) | bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas; |
| --- | --- |

4)

bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas;

| 5) | valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5)

valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą.

| (48) | Visos atrinktos bendrovės kreipėsi dėl RER taikymo ir pateikė prašymo taikyti RER atsakymus iki nurodyto termino. Komisija šių bendrovių patalpose paprašė pateikti ir patikrino prašymo formose nurodytą informaciją ir visą kitą, kaip ji mano, būtiną informaciją. |
| --- | --- |

(48)

Visos atrinktos bendrovės kreipėsi dėl RER taikymo ir pateikė prašymo taikyti RER atsakymus iki nurodyto termino. Komisija šių bendrovių patalpose paprašė pateikti ir patikrino prašymo formose nurodytą informaciją ir visą kitą, kaip ji mano, būtiną informaciją.

| (49) | Atlikus patikrinimą nustatyta, kad du atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų reikalavimų, kad jiems būtų taikomas RER. |
| --- | --- |

(49)

Atlikus patikrinimą nustatyta, kad du atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų reikalavimų, kad jiems būtų taikomas RER.

| (50) | Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas neatitiko 1–3 kriterijų reikalavimų. Visų pirma jis negalėjo įrodyti, kad jo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos tendencijas ir be didelio valstybės kišimosi, nes buvo nustatyta pardavimo veiklos apribojimų, kaip antai įsipareigojimas parduoti tam tikrą nagrinėjamojo produkto kiekį vidaus rinkoje. Antra, jis neįrodė, kad jo apskaitos įrašų auditas atliktas laikantis TAS. Atliekant tyrimą pareiškėjo sąskaitose aptikta daug netikslumų ir trūkumų ir nustatyta tam tikrų TAS principų pažeidimų. Galiausiai nustatyti iškraipymai, likę iš ne rinkos ekonomikos sistemos, t. y. neteisingai įvertinta žemės naudojimo teisė. |
| --- | --- |

(50)

Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas neatitiko 1–3 kriterijų reikalavimų. Visų pirma jis negalėjo įrodyti, kad jo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos tendencijas ir be didelio valstybės kišimosi, nes buvo nustatyta pardavimo veiklos apribojimų, kaip antai įsipareigojimas parduoti tam tikrą nagrinėjamojo produkto kiekį vidaus rinkoje. Antra, jis neįrodė, kad jo apskaitos įrašų auditas atliktas laikantis TAS. Atliekant tyrimą pareiškėjo sąskaitose aptikta daug netikslumų ir trūkumų ir nustatyta tam tikrų TAS principų pažeidimų. Galiausiai nustatyti iškraipymai, likę iš ne rinkos ekonomikos sistemos, t. y. neteisingai įvertinta žemės naudojimo teisė.

| (51) | Kitas atrinktas eksportuojantis gamintojas negalėjo įrodyti, kad atitinka 1 ir 3 kriterijus. Jis negalėjo įrodyti, kad jo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos tendencijas ir be didelio valstybės kišimosi, nes buvo nustatyta pardavimo veiklos apribojimų, panašių į minėtuosius 50 konstatuojamojoje dalyje; be to, nepaisant turimo valstybės patvirtinimo, nustatyta, kad dalis jo kapitalo nebuvo įnešta. Taip pat nustatyta iškraipymų, likusių iš ne rinkos ekonomikos sistemos, t. y. neteisingai įvertinta žemės naudojimo teisė. |
| --- | --- |

(51)

Kitas atrinktas eksportuojantis gamintojas negalėjo įrodyti, kad atitinka 1 ir 3 kriterijus. Jis negalėjo įrodyti, kad jo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos tendencijas ir be didelio valstybės kišimosi, nes buvo nustatyta pardavimo veiklos apribojimų, panašių į minėtuosius 50 konstatuojamojoje dalyje; be to, nepaisant turimo valstybės patvirtinimo, nustatyta, kad dalis jo kapitalo nebuvo įnešta. Taip pat nustatyta iškraipymų, likusių iš ne rinkos ekonomikos sistemos, t. y. neteisingai įvertinta žemės naudojimo teisė.

| (52) | Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas įrodė, kad atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jam galima taikyti RER. |
| --- | --- |

(52)

Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas įrodė, kad atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jam galima taikyti RER.

4.2.2.   Individualus režimas (IR)

| (53) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visos šalies mastu taikomas muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir joms galima taikyti IR. |
| --- | --- |

(53)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visos šalies mastu taikomas muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir joms galima taikyti IR.

| (54) | Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  1) | jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį; |
| --- | --- | --- |

(54)

Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

1)

jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;

| 2) | eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai; |
| --- | --- |

2)

eksporto kainos ir apimtis, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;

| 3) | dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybai priklausantys ar svarbias vadovaujamas pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba įrodoma, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi; |
| --- | --- |

3)

dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybai priklausantys ar svarbias vadovaujamas pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba įrodoma, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;

| 4) | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą; ir |
| --- | --- |

4)

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą; ir

| 5) | valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos. |
| --- | --- |

5)

valstybės kišimasis nėra toks, kad būtų galima išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.

| (55) | Atrinkti eksportuojantys gamintojai, kurie neatitiko RER kriterijų, kreipėsi ir dėl IR statuso suteikimo tuo atveju, jeigu jiems nebūtų suteiktas RER statusas. |
| --- | --- |

(55)

Atrinkti eksportuojantys gamintojai, kurie neatitiko RER kriterijų, kreipėsi ir dėl IR statuso suteikimo tuo atveju, jeigu jiems nebūtų suteiktas RER statusas.

| (56) | Remiantis turima informacija padaryta preliminari išvada, kad toliau išvardyti du KLR eksportuojantys gamintojai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus dėl IR taikymo:






  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(56)

Remiantis turima informacija padaryta preliminari išvada, kad toliau išvardyti du KLR eksportuojantys gamintojai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus reikalavimus dėl IR taikymo:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

4.2.3.   Panaši šalis

| (57) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis). |
| --- | --- |

(57)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis).

| (58) | Pranešime apie inicijavimą panašia šalimi nustatant normaliąją vertę KLR buvo pasiūlytos Jungtinės Amerikos Valstijos (toliau – JAV). Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasiūlymo. |
| --- | --- |

(58)

Pranešime apie inicijavimą panašia šalimi nustatant normaliąją vertę KLR buvo pasiūlytos Jungtinės Amerikos Valstijos (toliau – JAV). Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasiūlymo.

| (59) | Didelė dalis šalių paprieštaravo šiam pasiūlymui ir pasiūlė Taivaną arba Korėją, nes jų teigimu šios šalys yra tinkamesnės. Pateikti šie argumentai:






  a) | JAV gamybos procesai ir sąnaudos labai skiriasi nuo KLR, nes JAV naudojami įrenginiai yra seni ir susidėvėję, o Kinijos gamintojų naudojama įranga yra moderni ir pagrįsta naujausiomis technologijomis. Dauguma Kinijos, Taivano ir Korėjos eksportuojančių gamintojų naudoja naujausias vieno etapo gamybos technologijas, todėl jų našumas didesnis nei JAV gamintojų; |
| --- | --- | --- |

(59)

Didelė dalis šalių paprieštaravo šiam pasiūlymui ir pasiūlė Taivaną arba Korėją, nes jų teigimu šios šalys yra tinkamesnės. Pateikti šie argumentai:

a)

JAV gamybos procesai ir sąnaudos labai skiriasi nuo KLR, nes JAV naudojami įrenginiai yra seni ir susidėvėję, o Kinijos gamintojų naudojama įranga yra moderni ir pagrįsta naujausiomis technologijomis. Dauguma Kinijos, Taivano ir Korėjos eksportuojančių gamintojų naudoja naujausias vieno etapo gamybos technologijas, todėl jų našumas didesnis nei JAV gamintojų;

| b) | tai, kad Taivano ir Korėjos eksportuotojai tariamai vykdė dempingą, nėra svarbu pasirenkant tinkamą panašią šalį; |
| --- | --- |

b)

tai, kad Taivano ir Korėjos eksportuotojai tariamai vykdė dempingą, nėra svarbu pasirenkant tinkamą panašią šalį;

| c) | skundo pateikėjai turi susijusių bendrovių JAV, todėl nebūtų tinkama normaliąją vertę pagrįsti remiantis šių susijusių bendrovių pateikta informacija; |
| --- | --- |

c)

skundo pateikėjai turi susijusių bendrovių JAV, todėl nebūtų tinkama normaliąją vertę pagrįsti remiantis šių susijusių bendrovių pateikta informacija;

| d) | konkurencijos sąlygos JAV skiriasi nuo konkurencijos sąlygų KLR. JAV rinka faktiškai monopolizuota vieno gamintojo, o Taivano, Korėjos ir KLR vidaus rinkose yra daug vietinių gamintojų. |
| --- | --- |

d)

konkurencijos sąlygos JAV skiriasi nuo konkurencijos sąlygų KLR. JAV rinka faktiškai monopolizuota vieno gamintojo, o Taivano, Korėjos ir KLR vidaus rinkose yra daug vietinių gamintojų.

| (60) | Komisija išnagrinėjo išvardytas pastabas ir nusprendė, kad jos yra pagrįstos, pasirenkant panašią šalį. Toliau buvo tiriama, ar Taivanas arba Korėja tiktų kaip galima trečioji rinkos ekonomikos šalis nustatant normaliąją vertę KLR. |
| --- | --- |

(60)

Komisija išnagrinėjo išvardytas pastabas ir nusprendė, kad jos yra pagrįstos, pasirenkant panašią šalį. Toliau buvo tiriama, ar Taivanas arba Korėja tiktų kaip galima trečioji rinkos ekonomikos šalis nustatant normaliąją vertę KLR.

| (61) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad visų pirma Taivano galutinius produktus galima tinkamiau palyginti su KLR. Buvo pažymėta, kad Taivano eksportuojantys gamintojai per susijusius gamintojus veiklą vykdo ir KLR; be to, jie iš esmės veikia panašiomis sąlygomis abiejose šalyse. |
| --- | --- |

(61)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad visų pirma Taivano galutinius produktus galima tinkamiau palyginti su KLR. Buvo pažymėta, kad Taivano eksportuojantys gamintojai per susijusius gamintojus veiklą vykdo ir KLR; be to, jie iš esmės veikia panašiomis sąlygomis abiejose šalyse.

| (62) | Atsižvelgiant į tai, nuspręsta, kad Taivanas yra tinkamesnė panaši šalis nustatant normaliąją vertę KLR pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

(62)

Atsižvelgiant į tai, nuspręsta, kad Taivanas yra tinkamesnė panaši šalis nustatant normaliąją vertę KLR pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.

| (63) | Pasirinkus Taivaną panašia šalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, patikrintais tyrime visapusiškai bendradarbiavusių Taivano eksportuojančių gamintojų patalpose. Normalioji vertė buvo nustatoma pagal Taivano vidaus rinkoje sumokėtas arba mokėtinas kainas už parduotus palyginamų rūšių produktus, jei buvo nustatyta, kad tie produktai buvo parduodami tipišku kiekiu įprastomis prekybos sąlygomis. Taip buvo kelių eksportuotų rūšių produktų atveju. |
| --- | --- |

(63)

Pasirinkus Taivaną panašia šalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis duomenimis, patikrintais tyrime visapusiškai bendradarbiavusių Taivano eksportuojančių gamintojų patalpose. Normalioji vertė buvo nustatoma pagal Taivano vidaus rinkoje sumokėtas arba mokėtinas kainas už parduotus palyginamų rūšių produktus, jei buvo nustatyta, kad tie produktai buvo parduodami tipišku kiekiu įprastomis prekybos sąlygomis. Taip buvo kelių eksportuotų rūšių produktų atveju.

4.2.4.   Normalioji vertė

4.2.4.1.   Atrinktas eksportuojantis gamintojas, kuriam buvo taikomas RER

| (64) | Nustatyta, kad didžioji dalis atrinkto eksportuojančio gamintojo, kuriam taikomas RER, vykdyto pardavimo vidaus rinkoje buvo tipiška ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produktų normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų KLR vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(64)

Nustatyta, kad didžioji dalis atrinkto eksportuojančio gamintojo, kuriam taikomas RER, vykdyto pardavimo vidaus rinkoje buvo tipiška ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produktų normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų KLR vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

| (65) | Tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktų, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipišku kiekiu, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota taip, kaip nustatyta 40 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(65)

Tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktų, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipišku kiekiu, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota taip, kaip nustatyta 40 konstatuojamojoje dalyje.

4.2.4.2.   Atrinkti eksportuojantys gamintojai, kuriems nebuvo taikomas RER

| (66) | Kaip minėta 57–63 konstatuojamosiose dalyse, normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, turi būti nustatyta pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies, šiuo atveju Taivano, kainą arba apskaičiuotąją vertę. |
| --- | --- |

(66)

Kaip minėta 57–63 konstatuojamosiose dalyse, normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, turi būti nustatyta pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies, šiuo atveju Taivano, kainą arba apskaičiuotąją vertę.

| (67) | Turėjo būti apskaičiuota kitų rūšių eksportuotų produktų, kurie Taivane nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis arba Taivano gamintojų vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas, normalioji vertė. Normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu. |
| --- | --- |

(67)

Turėjo būti apskaičiuota kitų rūšių eksportuotų produktų, kurie Taivane nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis arba Taivano gamintojų vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas, normalioji vertė. Normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu.

4.2.5.   Eksporto kaina

| (68) | Trys atrinkti eksportuojantys gamintojai visą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje pardavė tiesiogiai. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 dalies 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(68)

Trys atrinkti eksportuojantys gamintojai visą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje pardavė tiesiogiai. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 dalies 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

4.2.6.   Palyginimas

| (69) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų, komisinių atlyginimų skirtumus, nuolaidas ir lengvatas bei netiesioginius mokesčius. |
| --- | --- |

(69)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų, komisinių atlyginimų skirtumus, nuolaidas ir lengvatas bei netiesioginius mokesčius.

4.2.7.   Dempingo skirtumai

4.2.7.1.   Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams

| (70) | Atrinktų bendrovių kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(70)

Atrinktų bendrovių kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (71) | Tuo remiantis procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd |

(71)

Tuo remiantis procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

—

9,3 %

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

0

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

7,7 %

4.2.7.2.   Kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams

| (72) | Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas buvo nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas nulinis dempingo skirtumas, skirtumą. Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas laikinasis 8,9 % dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(72)

Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas buvo nustatytas remiantis atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytais skirtumais, neatsižvelgiant į eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas nulinis dempingo skirtumas, skirtumą. Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas laikinasis 8,9 % dempingo skirtumas.

| (73) | Kalbant apie visus kitus KLR eksportuotojus, Komisija pirmiausia nustatė jų bendradarbiavimo lygį. Visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš KLR importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius importo duomenis. Nustatytas 100 % bendradarbiavimo lygis. Tuo remiantis laikyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, todėl manyta esant tikslinga nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti didžiausią dempingo skirtumą, nustatytą atrinktiems eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(73)

Kalbant apie visus kitus KLR eksportuotojus, Komisija pirmiausia nustatė jų bendradarbiavimo lygį. Visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš KLR importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius importo duomenis. Nustatytas 100 % bendradarbiavimo lygis. Tuo remiantis laikyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, todėl manyta esant tikslinga nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti didžiausią dempingo skirtumą, nustatytą atrinktiems eksportuojantiems gamintojams.

| (74) | Tuo pagrindu laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 9,3 %. |
| --- | --- |

(74)

Tuo pagrindu laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 9,3 %.

4.3.   Korėja

4.3.1.   Normalioji vertė

| (75) | Nustatyta, kad didžioji dalis visų keturių tirtų bendrovių vykdyto tam tikrų rūšių produkto, parduoto eksportui į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje buvo tipiška ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produkto normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Korėjos vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(75)

Nustatyta, kad didžioji dalis visų keturių tirtų bendrovių vykdyto tam tikrų rūšių produkto, parduoto eksportui į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje buvo tipiška ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produkto normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Korėjos vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

| (76) | Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduoti tipišku kiekiu, turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė. Visos keturios tirtos bendrovės tam tikrų rūšių produktą vidaus rinkoje pardavė netipišku kiekiu arba neįprastomis prekybos sąlygomis. Šiais atvejais normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu. |
| --- | --- |

(76)

Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduoti tipišku kiekiu, turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė. Visos keturios tirtos bendrovės tam tikrų rūšių produktą vidaus rinkoje pardavė netipišku kiekiu arba neįprastomis prekybos sąlygomis. Šiais atvejais normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu.

4.3.2.   Eksporto kaina

| (77) | Vienas eksportuojantis gamintojas dalį eksporto pardavė tiesiogiai susijusiam Sąjungos importuotojui. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kainomis, kuriomis produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomam pirkėjui, ir taikant 42 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus metodus. |
| --- | --- |

(77)

Vienas eksportuojantis gamintojas dalį eksporto pardavė tiesiogiai susijusiam Sąjungos importuotojui. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kainomis, kuriomis produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomam pirkėjui, ir taikant 42 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus metodus.

| (78) | Likusi minėto eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto eksporto dalis ir visas kitų trijų eksportuojančių gamintojų eksportui skirtas kiekis parduotas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokio pardavimo eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi pagal faktiškai sumokėtas ar mokėtinas kainas. |
| --- | --- |

(78)

Likusi minėto eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto eksporto dalis ir visas kitų trijų eksportuojančių gamintojų eksportui skirtas kiekis parduotas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Tokio pardavimo eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi pagal faktiškai sumokėtas ar mokėtinas kainas.

4.3.3.   Palyginimas

| (79) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus. |
| --- | --- |

(79)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus.

| (80) | Visos keturios tirtos bendrovės prašė koreguoti sąlyginį apmokestinimą muitais pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, remdamosi tuo, kad importo mokesčiai tariamai buvo mokėti už panašų produktą, skirtą vartojimui eksportuojančioje šalyje, tačiau buvo grąžinti, arba nebuvo mokėti, kai produktas buvo parduodamas eksportui į Sąjungą. |
| --- | --- |

(80)

Visos keturios tirtos bendrovės prašė koreguoti sąlyginį apmokestinimą muitais pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą, remdamosi tuo, kad importo mokesčiai tariamai buvo mokėti už panašų produktą, skirtą vartojimui eksportuojančioje šalyje, tačiau buvo grąžinti, arba nebuvo mokėti, kai produktas buvo parduodamas eksportui į Sąjungą.

| (81) | Šis prašymas buvo laikomas nepagrįstu, nes visoms keturioms bendrovėms nepavyko įrodyti, kad bendrovėms grąžinti importo mokesčiai buvo susiję su nagrinėjamojo produkto eksportu į Sąjungą. |
| --- | --- |

(81)

Šis prašymas buvo laikomas nepagrįstu, nes visoms keturioms bendrovėms nepavyko įrodyti, kad bendrovėms grąžinti importo mokesčiai buvo susiję su nagrinėjamojo produkto eksportu į Sąjungą.

4.3.4.   Dempingo skirtumai

| (82) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvienos bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė, nustatyta kiekvienos rūšies produktui, buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(82)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvienos bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė, nustatyta kiekvienos rūšies produktui, buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina.

| (83) | Tuo remiantis nustatyta, kad visų susijusių Korėjos eksportuojančių gamintojų procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra mažesni nei de minimis 2 % riba, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(83)

Tuo remiantis nustatyta, kad visų susijusių Korėjos eksportuojančių gamintojų procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra mažesni nei de minimis 2 % riba, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje.

| (84) | Reikėtų pažymėti, kad, palyginus su Eurostato importo duomenimis, keturiems Korėjos eksportuojantiems gamintojams priskiriamas visas šios šalies kilmės importas. Taigi, padaryta preliminari išvada, kad nėra tikslinga nustatyti antidempingo priemones Korėjos kilmės importui. |
| --- | --- |

(84)

Reikėtų pažymėti, kad, palyginus su Eurostato importo duomenimis, keturiems Korėjos eksportuojantiems gamintojams priskiriamas visas šios šalies kilmės importas. Taigi, padaryta preliminari išvada, kad nėra tikslinga nustatyti antidempingo priemones Korėjos kilmės importui.

| (85) | Jeigu vėliau atliekant tyrimą šios išvados pasitvirtins, tyrimas dėl Korėjos bus baigtas. |
| --- | --- |

(85)

Jeigu vėliau atliekant tyrimą šios išvados pasitvirtins, tyrimas dėl Korėjos bus baigtas.

4.4.   Taivanas

4.4.1.   Normalioji vertė

| (86) | Nustatyta, kad didžioji dalis tų rūšių produktų, kuriuos dvi tirtos bendrovės pardavė eksportui į Sąjungą, vidaus rinkoje parduota tipišku kiekiu ir įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produkto normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Taivano vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(86)

Nustatyta, kad didžioji dalis tų rūšių produktų, kuriuos dvi tirtos bendrovės pardavė eksportui į Sąjungą, vidaus rinkoje parduota tipišku kiekiu ir įprastomis prekybos sąlygomis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, šių rūšių produkto normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Taivano vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

| (87) | Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduoti tipišku kiekiu, turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė. Abi tirtos bendrovės tam tikrų rūšių produktą vidaus rinkoje pardavė netipišku kiekiu arba neįprastomis prekybos sąlygomis. Šiais atvejais normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu. |
| --- | --- |

(87)

Tų rūšių produktams, kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat tų rūšių produktams, kurie vidaus rinkoje nebuvo parduoti tipišku kiekiu, turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė. Abi tirtos bendrovės tam tikrų rūšių produktą vidaus rinkoje pardavė netipišku kiekiu arba neįprastomis prekybos sąlygomis. Šiais atvejais normalioji vertė buvo apskaičiuota 40 konstatuojamojoje dalyje nustatytu būdu.

4.4.2.   Eksporto kaina

| (88) | Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiesiogiai pardavė visą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 dalies 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(88)

Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tiesiogiai pardavė visą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 dalies 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

4.4.3.   Palyginimas

| (89) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus, nuolaidas ir lengvatas. |
| --- | --- |

(89)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį deramai atsižvelgta į kainoms ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tirtų eksportuojančių gamintojų vežimo, jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo ir kreditų išlaidų ir komisinių atlyginimų skirtumus, nuolaidas ir lengvatas.

4.4.4.   Dempingo skirtumai

| (90) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvienos bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė, nustatyta kiekvienos rūšies produktui, buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(90)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvienos bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė, nustatyta kiekvienos rūšies produktui, buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina.

| (91) | Tuo remiantis, procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd | 3,9 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Shinkong Corporation | de minimis |

(91)

Tuo remiantis, procentais išreikšti CIF importo kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd

3,9 %,

—

Shinkong Corporation

de minimis

| (92) | Reikėtų pažymėti, kad palyginus su Eurostato importo duomenimis, dviems bendradarbiaujantiems Taivano eksportuojantiems gamintojams priskiriamas visas šios šalies kilmės importas. Taivanui buvo nustatytas visos šalies mastu taikomas dempingo skirtumas. Nustatyta, kad šis visos šalies mastu taikomas dempingo skirtumas buvo mažesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatyta 2 % de minimis riba. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nėra tikslinga nustatyti antidempingo priemones Taivano kilmės importui. |
| --- | --- |

(92)

Reikėtų pažymėti, kad palyginus su Eurostato importo duomenimis, dviems bendradarbiaujantiems Taivano eksportuojantiems gamintojams priskiriamas visas šios šalies kilmės importas. Taivanui buvo nustatytas visos šalies mastu taikomas dempingo skirtumas. Nustatyta, kad šis visos šalies mastu taikomas dempingo skirtumas buvo mažesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatyta 2 % de minimis riba. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nėra tikslinga nustatyti antidempingo priemones Taivano kilmės importui.

| (93) | Jeigu vėliau atliekant tyrimą šios išvados pasitvirtins, tyrimas dėl Taivano bus baigtas. |
| --- | --- |

(93)

Jeigu vėliau atliekant tyrimą šios išvados pasitvirtins, tyrimas dėl Taivano bus baigtas.

5.   SĄJUNGOS PRAMONĖ

5.1.   Sąjungos gamyba

| (94) | Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(94)

Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat skunde nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis.

| (95) | Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta 121 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriamas visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų pagamintas kiekis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė (toliau – tylieji gamintojai), apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis. Kadangi nebuvo jokios kitos informacijos, nustatant Sąjungoje pagamintą ir suvartotą kiekį naudoti skunde nurodyti duomenys apie tyliuosius gamintojus. Tyliųjų gamintojų gamyba sudarė apie 22 % visos Sąjungos gamybos per TL. Nešališkų arba prieštaravusių tyrimo inicijavimui žinomų Sąjungos gamintojų nebuvo. |
| --- | --- |

(95)

Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta 121 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriamas visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų pagamintas kiekis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė (toliau – tylieji gamintojai), apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis. Kadangi nebuvo jokios kitos informacijos, nustatant Sąjungoje pagamintą ir suvartotą kiekį naudoti skunde nurodyti duomenys apie tyliuosius gamintojus. Tyliųjų gamintojų gamyba sudarė apie 22 % visos Sąjungos gamybos per TL. Nešališkų arba prieštaravusių tyrimo inicijavimui žinomų Sąjungos gamintojų nebuvo.

| (96) | Skundui pritarusių Sąjungos gamintojų gamybos apimtis buvo 94 000 tonų per TL – taigi, jie sudarė apie 78 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos. |
| --- | --- |

(96)

Skundui pritarusių Sąjungos gamintojų gamybos apimtis buvo 94 000 tonų per TL – taigi, jie sudarė apie 78 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos.

5.2.   Sąjungos pramonės apibrėžtis

| (97) | Kaip minėta 96 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad skundui pritarusiems ir tyrime bendradarbiauti sutikusiems Sąjungos gamintojams priskiriama apytikriai 78 % visos Sąjungos gamybos apimties per TL. Todėl šių gamintojų gamyba laikoma Sąjungos pramonės dalimi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(97)

Kaip minėta 96 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad skundui pritarusiems ir tyrime bendradarbiauti sutikusiems Sąjungos gamintojams priskiriama apytikriai 78 % visos Sąjungos gamybos apimties per TL. Todėl šių gamintojų gamyba laikoma Sąjungos pramonės dalimi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

6.   ŽALA

6.1.   Sąjungos suvartojimas

| (98) | Suvartojimas apskaičiuotas remiantis visu importuotu kiekiu, nustatytu pagal Eurostato duomenis, ir visu Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, įskaitant apskaičiuotą tyliųjų gamintojų parduotą kiekį. |
| --- | --- |

(98)

Suvartojimas apskaičiuotas remiantis visu importuotu kiekiu, nustatytu pagal Eurostato duomenis, ir visu Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, įskaitant apskaičiuotą tyliųjų gamintojų parduotą kiekį.

| (99) | Kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, neturint jokios kitos informacijos apie tyliųjų gamintojų LATS gamybą ir pardavimą per nagrinėjamąjį laikotarpį, buvo naudojami skunde pateikti šių gamintojų duomenys.

  1   lentelė











  Sąjungos suvartojimas | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Indeksas | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Šaltinis: Eurostato duomenys, skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai. |

(99)

Kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, neturint jokios kitos informacijos apie tyliųjų gamintojų LATS gamybą ir pardavimą per nagrinėjamąjį laikotarpį, buvo naudojami skunde pateikti šių gamintojų duomenys.

1   lentelė

Sąjungos suvartojimas

2005

2006

2007

2008

TL

Tonos

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Indeksas

100

106

120

109

93

Šaltinis: Eurostato duomenys, skunde pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai.

| (100) | Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 7 %. Nustatyta, kad iš pradžių 2005–2007 m. suvartojimas padidėjo 20 %, vėliau nuo 2007 m. iki TL pabaigos jis sumažėjo 22 %. 2008 m. ir per TL suvartojimas sumažėjo smukus paklausai, visų pirma antroje 2008 m. pusėje, dėl ekonominės krizės. |
| --- | --- |

(100)

Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 7 %. Nustatyta, kad iš pradžių 2005–2007 m. suvartojimas padidėjo 20 %, vėliau nuo 2007 m. iki TL pabaigos jis sumažėjo 22 %. 2008 m. ir per TL suvartojimas sumažėjo smukus paklausai, visų pirma antroje 2008 m. pusėje, dėl ekonominės krizės.

6.2.   Importas į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių

6.2.1.   Suvestinis importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

| (101) | Komisija nagrinėjo, ar KLR, Korėjos ir Taivano kilmės LATPS importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(101)

Komisija nagrinėjo, ar KLR, Korėjos ir Taivano kilmės LATPS importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

| (102) | Kaip minėta pirmiau, preliminariai įvertinta, kad Taivano ir Korėjos importas per TL nebuvo vykdomas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(102)

Kaip minėta pirmiau, preliminariai įvertinta, kad Taivano ir Korėjos importas per TL nebuvo vykdomas dempingo kainomis.

| (103) | Todėl padaryta preliminari išvada, kad importo iš Korėjos ir Taivano poveikis neturėtų būti vertinamas bendrai su importu dempingo kaina iš KLR. |
| --- | --- |

(103)

Todėl padaryta preliminari išvada, kad importo iš Korėjos ir Taivano poveikis neturėtų būti vertinamas bendrai su importu dempingo kaina iš KLR.

6.2.2.   Importas dempingo kainomis iš KLR

| (104) | Reikėtų pažymėti, kad nustatyta, jog vienas atrinktas KLR eksportuojantis gamintojas Sąjungos rinkoje produktus pardavė ne dempingo kainomis. Todėl jo eksporto nereikėtų nagrinėti analizuojant importo iš KLR dempingo kainomis raidą Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(104)

Reikėtų pažymėti, kad nustatyta, jog vienas atrinktas KLR eksportuojantis gamintojas Sąjungos rinkoje produktus pardavė ne dempingo kainomis. Todėl jo eksporto nereikėtų nagrinėti analizuojant importo iš KLR dempingo kainomis raidą Sąjungos rinkoje.

| (105) | Tačiau siekiant išvengti su minėtu gamintoju susijusių slaptų verslo duomenų atskleidimo, nuspręsta, kad dėl konfidencialumo būtų tikslinga nepateikti viešų duomenų, pvz., Eurostato duomenų, be eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, Sąjungos rinkoje dempingo nevykdė, duomenų. |
| --- | --- |

(105)

Tačiau siekiant išvengti su minėtu gamintoju susijusių slaptų verslo duomenų atskleidimo, nuspręsta, kad dėl konfidencialumo būtų tikslinga nepateikti viešų duomenų, pvz., Eurostato duomenų, be eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, Sąjungos rinkoje dempingo nevykdė, duomenų.

| (106) | Todėl toliau pateiktoje pirmoje lentelėje nurodytas visas importuotas KLR kilmės LATPS kiekis, o antroje lentelėje – indeksuoti importo į Sąjungos rinką per nagrinėjamąjį laikotarpį dempingo kainomis duomenys.

  2a   lentelė











  Visas importas iš KLR | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (tonomis) | 16 200 | 23 776 | 42 249 | 51 406 | 48 683 |
| Indeksas | 100 | 147 | 261 | 317 | 301 |
| Rinkos dalis | 7,3 % | 10,2 % | 15,9 % | 21,3 % | 23,6 % |
| Indeksas | 100 | 139 | 217 | 291 | 323 |
| Kainos (EUR/t) | 1 871 | 1 622 | 1 522 | 1 571 | 1 548 |
| Indeksas | 100 | 87 | 81 | 84 | 83 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(106)

Todėl toliau pateiktoje pirmoje lentelėje nurodytas visas importuotas KLR kilmės LATPS kiekis, o antroje lentelėje – indeksuoti importo į Sąjungos rinką per nagrinėjamąjį laikotarpį dempingo kainomis duomenys.

2a   lentelė

Visas importas iš KLR

2005

2006

2007

2008

TL

Kiekis (tonomis)

16 200

23 776

42 249

51 406

48 683

Indeksas

100

147

261

317

301

Rinkos dalis

7,3 %

10,2 %

15,9 %

21,3 %

23,6 %

Indeksas

100

139

217

291

323

Kainos (EUR/t)

1 871

1 622

1 522

1 571

1 548

Indeksas

100

87

81

84

83

Šaltinis: Eurostatas.

| (107) | Viso importo iš KLR apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo – net tris kartus, o vidutinės importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 17 %. Dėl šios priežasties rinkos dalis labai išaugo – nuo 7,3 % 2005 m. iki 23,6 % per TL. Atlikus tyrimą, paaiškėjo, kad net laikotarpiu nuo 2007 m. ir TL, kai suvartojimas sumažėjo 22 %, importo iš KLR apimtis padidėjo 15 %, todėl šio importo rinkos dalis padidėjo 7,7 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(107)

Viso importo iš KLR apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo – net tris kartus, o vidutinės importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 17 %. Dėl šios priežasties rinkos dalis labai išaugo – nuo 7,3 % 2005 m. iki 23,6 % per TL. Atlikus tyrimą, paaiškėjo, kad net laikotarpiu nuo 2007 m. ir TL, kai suvartojimas sumažėjo 22 %, importo iš KLR apimtis padidėjo 15 %, todėl šio importo rinkos dalis padidėjo 7,7 procentiniais punktais.

6.2.2.1.   Importo dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis

2b   lentelė

| Importas iš KLR dempingo kainomis | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (tonomis) | | | | | |
| Indeksas | 100 | 240 | 582 | 728 | 714 |
| Rinkos dalis | | | | | |
| Indeksas | 100 | 227 | 485 | 667 | 768 |
| Kainos (EUR/t) | | | | | |
| Indeksas | 100 | 67 | 61 | 63 | 61 |
| Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakyany. |

Importas iš KLR dempingo kainomis

2005

2006

2007

2008

TL

Importas (tonomis)

Indeksas

100

240

582

728

714

Rinkos dalis

Indeksas

100

227

485

667

768

Kainos (EUR/t)

Indeksas

100

67

61

63

61

Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakyany.

| (108) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo iš KLR dempingo kainomis apimtis, dėl to šio importo rinkos dalis padidėjo daugiau kaip septynis kartus. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nepaisant sumažėjusio suvartojimo laikotarpiu nuo 2007 m. ir TL, importo dempingo kainomis rinkos dalis per TL gerokai padidėjo. |
| --- | --- |

(108)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo iš KLR dempingo kainomis apimtis, dėl to šio importo rinkos dalis padidėjo daugiau kaip septynis kartus. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nepaisant sumažėjusio suvartojimo laikotarpiu nuo 2007 m. ir TL, importo dempingo kainomis rinkos dalis per TL gerokai padidėjo.

| (109) | Vidutinės importo iš KLR dempingo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 %, dėl to Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai mažinamos, kaip paaiškinta 112 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(109)

Vidutinės importo iš KLR dempingo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 39 %, dėl to Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai mažinamos, kaip paaiškinta 112 konstatuojamojoje dalyje.

6.2.2.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (110) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš KLR importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo. |
| --- | --- |

(110)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis iš KLR importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamu koregavimu atsižvelgiant į galiojantį muitą ir išlaidas po importo.

| (111) | Kinijos eksportuotojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. o jų eksportas sudarė 69 % visos eksporto iš KLR į Sąjungą apimties per TL. Atsižvelgiant į aplinkybę, kad vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas produktų Sąjungos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, į jo importą nebuvo atsižvelgta nagrinėjant priverstinį kainų mažinimą. |
| --- | --- |

(111)

Kinijos eksportuotojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. o jų eksportas sudarė 69 % visos eksporto iš KLR į Sąjungą apimties per TL. Atsižvelgiant į aplinkybę, kad vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas produktų Sąjungos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, į jo importą nebuvo atsižvelgta nagrinėjant priverstinį kainų mažinimą.

| (112) | Palyginus kainas, nustatyta, kad per TL dėl KLR kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 24,2 %. |
| --- | --- |

(112)

Palyginus kainas, nustatyta, kad per TL dėl KLR kilmės nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje dempingo kainomis Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 24,2 %.

6.3.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

6.3.1.   Pirminės pastabos

| (113) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, siekiant įvertinti Sąjungos pramonės padėtį nuo 2005 m. iki TL pabaigos. |
| --- | --- |

(113)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo vertinami visi ekonominiai rodikliai, siekiant įvertinti Sąjungos pramonės padėtį nuo 2005 m. iki TL pabaigos.

6.3.2.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

3   lentelė

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 145 854 | 145 916 | 144 053 | 124 807 | 94 027 |
| Indeksas | 100 | 100 | 99 | 86 | 64 |
| Pajėgumai (tonomis) | 159 813 | 159 785 | 159 101 | 154 783 | 143 784 |
| Indeksas | 100 | 100 | 100 | 97 | 90 |
| Pajėgumų naudojimas | 91 % | 91 % | 91 % | 81 % | 65 % |
| Indeksas | 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

2005

2006

2007

2008

TL

Gamyba (tonomis)

145 854

145 916

144 053

124 807

94 027

Indeksas

100

100

99

86

64

Pajėgumai (tonomis)

159 813

159 785

159 101

154 783

143 784

Indeksas

100

100

100

97

90

Pajėgumų naudojimas

91 %

91 %

91 %

81 %

65 %

Indeksas

100

100

100

88

72

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (114) | Kaip matyti iš pateiktos lentelės, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 36 %. Reikėtų pažymėti, kad, nors Sąjungos suvartojimas 2005–2007 m. padidėjo 20 %, Sąjungos pramonės gamyba tuo laikotarpiu beveik nepakito, o nuo 2007 m. iki TL pabaigos žymiai sumažėjo, tuo pačiu metu mažėjant ir Sąjungos suvartojimui. |
| --- | --- |

(114)

Kaip matyti iš pateiktos lentelės, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 36 %. Reikėtų pažymėti, kad, nors Sąjungos suvartojimas 2005–2007 m. padidėjo 20 %, Sąjungos pramonės gamyba tuo laikotarpiu beveik nepakito, o nuo 2007 m. iki TL pabaigos žymiai sumažėjo, tuo pačiu metu mažėjant ir Sąjungos suvartojimui.

| (115) | Per TL Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo iki apytikriai 144 000 tonų. Tačiau dėl lėtėjančio pardavimo tempo ir mažėjančios gamybos apimties, turimų gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 91 % 2005 m. iki 65 % per TL, labiausiai – nuo 2007 m. iki TL pabaigos. |
| --- | --- |

(115)

Per TL Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sumažėjo iki apytikriai 144 000 tonų. Tačiau dėl lėtėjančio pardavimo tempo ir mažėjančios gamybos apimties, turimų gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 91 % 2005 m. iki 65 % per TL, labiausiai – nuo 2007 m. iki TL pabaigos.

6.3.3.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (116) | Toliau esančioje lentelėje pateikti duomenys apie pardavimą yra susiję su pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje parduotu produkto kiekiu.

  4   lentelė | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parduotas kiekis (tonomis) | 112 998 | 113 844 | 117 855 | 99 495 | 80 745 |
| Indeksas | 100 | 101 | 104 | 88 | 71 |
| Rinkos dalis | 51,1 % | 48,7 % | 44,3 % | 41,2 % | 39,2 % |
| Indeksas | 100 | 95 | 87 | 81 | 77 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(116)

Toliau esančioje lentelėje pateikti duomenys apie pardavimą yra susiję su pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje parduotu produkto kiekiu.

4   lentelė

2005

2006

2007

2008

TL

Parduotas kiekis (tonomis)

112 998

113 844

117 855

99 495

80 745

Indeksas

100

101

104

88

71

Rinkos dalis

51,1 %

48,7 %

44,3 %

41,2 %

39,2 %

Indeksas

100

95

87

81

77

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (117) | Nors Sąjungos suvartojimas 2005–2007 m. laikotarpiu padidėjo 20 %, Sąjungos pramonės nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis padidėjo tik 4 %. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė tuo laikotarpiu naudos iš padidėjusio suvartojimo negalėjo turėti. Be to, per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 22 %, o dar labiau, net 31 %, sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis. Todėl toliau labai mažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis, o rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo net 11,9 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(117)

Nors Sąjungos suvartojimas 2005–2007 m. laikotarpiu padidėjo 20 %, Sąjungos pramonės nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis padidėjo tik 4 %. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė tuo laikotarpiu naudos iš padidėjusio suvartojimo negalėjo turėti. Be to, per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo 22 %, o dar labiau, net 31 %, sumažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis. Todėl toliau labai mažėjo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis, o rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo net 11,9 procentinių punktų.

6.3.4.   Vidutinės Sąjungos pramonės vieneto kainos

| (118) | Vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos EXW sąlygomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 %, labiausiai – nuo 2007 m. iki TL pabaigos. Tai sutapo su padidėjusiu importu iš KLR mažomis dempingo kainomis. Dėl šios priežasties, nepaisant padidėjusių žaliavų kainų, Sąjungos pramonė turėjo sumažinti pardavimo kainas, visų pirma per TL.

  5   lentelė | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 2 592 | 2 595 | 2 565 | 2 510 | 2 350 |
| Indeksas | 100 | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(118)

Vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos EXW sąlygomis nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 %, labiausiai – nuo 2007 m. iki TL pabaigos. Tai sutapo su padidėjusiu importu iš KLR mažomis dempingo kainomis. Dėl šios priežasties, nepaisant padidėjusių žaliavų kainų, Sąjungos pramonė turėjo sumažinti pardavimo kainas, visų pirma per TL.

5   lentelė

2005

2006

2007

2008

TL

Vidutinė kaina (EUR/t)

2 592

2 595

2 565

2 510

2 350

Indeksas

100

100

99

97

91

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (119) | Iš tiesų nustatyta, kad vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos nuo 2005 m. iki TL pabaigos padidėjo 6 % iš esmės dėl to, kad padidėjo PET granulių, kurios yra pagrindinė LATPS gamybos žaliava, kaina. Vidutinė PET granulių kaina 2005–2008 m. padidėjo 12 %, vėliau ji sumažėjo iki lygio, panašaus į tą, kuris vyravo 2005 m. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas, kad galėtų konkuruoti su importu mažomis dempingo kainomis. Taigi, per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo iš esmės mažesnės už sąnaudas. |
| --- | --- |

(119)

Iš tiesų nustatyta, kad vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos nuo 2005 m. iki TL pabaigos padidėjo 6 % iš esmės dėl to, kad padidėjo PET granulių, kurios yra pagrindinė LATPS gamybos žaliava, kaina. Vidutinė PET granulių kaina 2005–2008 m. padidėjo 12 %, vėliau ji sumažėjo iki lygio, panašaus į tą, kuris vyravo 2005 m. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas, kad galėtų konkuruoti su importu mažomis dempingo kainomis. Taigi, per TL Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo iš esmės mažesnės už sąnaudas.

6.3.5.   Atsargos

| (120) | Per TL atsargos sudarė apie 15 % gamybos apimties. Sąjungos pramonė atsargų lygį per nagrinėjamąjį laikotarpį, ypač nuo 2007 m. iki TL pabaigos, sumažino 9 %. Tačiau, šį atsargų sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad sumažėjus Sąjungos pramonei, sumažėjo veiklos lygis.

  6   lentelė | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 15 004 | 16 828 | 17 402 | 16 844 | 13 727 |
| Indeksas | 100 | 112 | 116 | 112 | 91 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

(120)

Per TL atsargos sudarė apie 15 % gamybos apimties. Sąjungos pramonė atsargų lygį per nagrinėjamąjį laikotarpį, ypač nuo 2007 m. iki TL pabaigos, sumažino 9 %. Tačiau, šį atsargų sumažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad sumažėjus Sąjungos pramonei, sumažėjo veiklos lygis.

6   lentelė

2005

2006

2007

2008

TL

Atsargos (tonomis)

15 004

16 828

17 402

16 844

13 727

Indeksas

100

112

116

112

91

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

6.3.6.   Užimtumas, darbo užmokestis ir našumas

7   lentelė

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas. Visos darbo dienos ekvivalentas (etatai) | 1 727 | 1 714 | 1 667 | 1 498 | 1 333 |
| Indeksas | 100 | 99 | 96 | 87 | 77 |
| Darbo sąnaudos (EUR etatui) | 41 089 | 41 996 | 42 083 | 48 499 | 43 538 |
| Indeksas | 100 | 102 | 102 | 118 | 106 |
| Našumas (tonų etatui) | 84,4 | 85,1 | 86,4 | 83,3 | 70,5 |
| Indeksas | 100 | 101 | 102 | 99 | 84 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

2005

2006

2007

2008

TL

Užimtumas. Visos darbo dienos ekvivalentas (etatai)

1 727

1 714

1 667

1 498

1 333

Indeksas

100

99

96

87

77

Darbo sąnaudos (EUR etatui)

41 089

41 996

42 083

48 499

43 538

Indeksas

100

102

102

118

106

Našumas (tonų etatui)

84,4

85,1

86,4

83,3

70,5

Indeksas

100

101

102

99

84

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (121) | Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo 23 % sumažintas darbuotojų skaičius. Našumo mažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrą veiklos mažėjimą, kai sumažėjus gamybos mastui po kurio laiko sumažėjo darbuotojų skaičius. Darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %. |
| --- | --- |

(121)

Dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės veiklos, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo 23 % sumažintas darbuotojų skaičius. Našumo mažėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrą veiklos mažėjimą, kai sumažėjus gamybos mastui po kurio laiko sumažėjo darbuotojų skaičius. Darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %.

6.3.7.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

8   lentelė

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | 3,0 % | –0,7 % | –1,1 % | –11,5 % | –13,3 % |
| Indeksas | 100 | –22 | –37 | – 378 | – 438 |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | 15 936 | –1 407 | 824 | –16 311 | –14 597 |
| Indeksas | 100 | –9 | 5 | – 120 | – 141 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 6 713 | 3 305 | 8 229 | 1 295 | 764 |
| Indeksas | 100 | 49 | 123 | 19 | 11 |
| Investicijų grąža | 12,6 % | –29,4 % | –15,7 % | – 103,3 % | – 130,6 % |
| Indeksas | 100 | – 233 | – 124 | – 819 | –1 036 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai. |

2005

2006

2007

2008

TL

Pelningumas

3,0 %

–0,7 %

–1,1 %

–11,5 %

–13,3 %

Indeksas

100

–22

–37

– 378

– 438

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

15 936

–1 407

824

–16 311

–14 597

Indeksas

100

–9

5

– 120

– 141

Investicijos (tūkst. EUR)

6 713

3 305

8 229

1 295

764

Indeksas

100

49

123

19

11

Investicijų grąža

12,6 %

–29,4 %

–15,7 %

– 103,3 %

– 130,6 %

Indeksas

100

– 233

– 124

– 819

–1 036

Šaltinis: klausimyno atsakymai.

| (122) | Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentu. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pelningumas labai sumažėjo – nuo 3 % pelno 2005 m. iki 13,3 % nuostolių per TL. Nepaisant fakto, kad Sąjungos suvartojimas 2005–2007 m. didėjo, šis naudingas pokytis Sąjungos pramonei nebuvo naudingas dėl importo iš KLR mažomis dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(122)

Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentu. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pelningumas labai sumažėjo – nuo 3 % pelno 2005 m. iki 13,3 % nuostolių per TL. Nepaisant fakto, kad Sąjungos suvartojimas 2005–2007 m. didėjo, šis naudingas pokytis Sąjungos pramonei nebuvo naudingas dėl importo iš KLR mažomis dempingo kainomis.

| (123) | Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija iš esmės rodo, kaip kito pelningumas. Taigi, grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės sumažėjo. Tą patį galima pasakyti ir apie investicijų grąžą, kurios raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat buvo neigiama, kaip ir Sąjungos pramonės veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

(123)

Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija iš esmės rodo, kaip kito pelningumas. Taigi, grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės sumažėjo. Tą patį galima pasakyti ir apie investicijų grąžą, kurios raidos tendencija per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat buvo neigiama, kaip ir Sąjungos pramonės veiklos rezultatai.

| (124) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Sąjungos pramonės pajėgumas investuoti tapo ribotas, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas labai sumažėjo. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo 89 %. |
| --- | --- |

(124)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Sąjungos pramonės pajėgumas investuoti tapo ribotas, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas labai sumažėjo. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo 89 %.

6.3.8.   Augimas

| (125) | Nors Sąjungos suvartojimas 2005–2007 m. padidėjo 20 %, Sąjungos pramonei savo pardavimo apimtį Sąjungos rinkoje pavyko padidinti tik 4 %, todėl ji negalėjo pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu. Kalbant apie nagrinėjamojo laikotarpio raidą, Sąjungos pramonės prekybos apimties sumažėjimas 29 % buvo gerokai didesnis nei 7 % sumažėjęs Sąjungos suvartojimas. Dėl to Sąjungos pramonės rinkos dalis per tą patį laikotarpį taip pat sumažėjo net 12 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(125)

Nors Sąjungos suvartojimas 2005–2007 m. padidėjo 20 %, Sąjungos pramonei savo pardavimo apimtį Sąjungos rinkoje pavyko padidinti tik 4 %, todėl ji negalėjo pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu. Kalbant apie nagrinėjamojo laikotarpio raidą, Sąjungos pramonės prekybos apimties sumažėjimas 29 % buvo gerokai didesnis nei 7 % sumažėjęs Sąjungos suvartojimas. Dėl to Sąjungos pramonės rinkos dalis per tą patį laikotarpį taip pat sumažėjo net 12 procentinių punktų.

6.3.9.   Faktinio dempingo skirtumo dydis

| (126) | Skirsnyje apie dempingą nurodyti KLR dempingo skirtumai yra didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(126)

Skirsnyje apie dempingą nurodyti KLR dempingo skirtumai yra didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

6.4.   Išvada dėl žalos

| (127) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo dauguma dempingo rodiklių, kaip antai gamyba (– 36 %), pajėgumų naudojimas (– 28 %), pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis (– 29 %), rinkos dalis (– 12 procentinių punktų) ir našumas (– 16 %). Be to, didelis poveikis padarytas su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui (– 241 %) ir pelningumui (– 16,3 procentinio punkto). Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui didinti kapitalą per TL taip pat padarytas neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(127)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pablogėjo dauguma dempingo rodiklių, kaip antai gamyba (– 36 %), pajėgumų naudojimas (– 28 %), pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis (– 29 %), rinkos dalis (– 12 procentinių punktų) ir našumas (– 16 %). Be to, didelis poveikis padarytas su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui (– 241 %) ir pelningumui (– 16,3 procentinio punkto). Tai reiškia, kad Sąjungos pramonės pajėgumui didinti kapitalą per TL taip pat padarytas neigiamas poveikis.

| (128) | Nustatyta, kad didžiausi nuostoliai patirti nuo 2008 m. iki TL pabaigos, kai nepaisant itin sumažėjusio Sąjungos suvartojimo importas iš KLR dempingo kainomis į Sąjungos rinką toliau buvo didelis, o Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos daugiau nei 24 %. |
| --- | --- |

(128)

Nustatyta, kad didžiausi nuostoliai patirti nuo 2008 m. iki TL pabaigos, kai nepaisant itin sumažėjusio Sąjungos suvartojimo importas iš KLR dempingo kainomis į Sąjungos rinką toliau buvo didelis, o Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos daugiau nei 24 %.

| (129) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos labiausiai išaugo 2008 m., daugiausia dėl staiga padidėjusių pagrindinių žaliavų kainų. Per TL Sąjungos pramonei pavyko išlaikyti ir kontroliuoti gamybos sąnaudas racionalizavus pastangas ir sumažėjus PET kainoms, labiausiai TL antroje pusėje. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuotojai per TL vykdė didelį priverstinį kainų mažinimą, Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki tokio lygio, kad būtų padengtos sąnaudos. Dėl to Sąjungos pramonės finansinė padėtis per TL iš esmės pablogėjo. |
| --- | --- |

(129)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos labiausiai išaugo 2008 m., daugiausia dėl staiga padidėjusių pagrindinių žaliavų kainų. Per TL Sąjungos pramonei pavyko išlaikyti ir kontroliuoti gamybos sąnaudas racionalizavus pastangas ir sumažėjus PET kainoms, labiausiai TL antroje pusėje. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuotojai per TL vykdė didelį priverstinį kainų mažinimą, Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki tokio lygio, kad būtų padengtos sąnaudos. Dėl to Sąjungos pramonės finansinė padėtis per TL iš esmės pablogėjo.

| (130) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(130)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

7.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

7.1.   Įvadas

| (131) | Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė tokią žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(131)

Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis nagrinėta, ar KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė tokią žalą, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

7.2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (132) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad importas iš KLR dempingo kainomis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo, dėl to nuo 2005 m. iki TL pabaigos daugiau nei septynis kartus padidėjo jo užimama Sąjungos rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad nuo 2008 m. iki TL pabaigos, kai Sąjungos pramonės suvartojimas sumažėjo apie 15 %, importo iš KLR dempingo kainomis apimtis ir toliau buvo didelė, o jo rinkos dalis padidėjo net 15 %. |
| --- | --- |

(132)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad importas iš KLR dempingo kainomis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo, dėl to nuo 2005 m. iki TL pabaigos daugiau nei septynis kartus padidėjo jo užimama Sąjungos rinkos dalis. Taip pat nustatyta, kad nuo 2008 m. iki TL pabaigos, kai Sąjungos pramonės suvartojimas sumažėjo apie 15 %, importo iš KLR dempingo kainomis apimtis ir toliau buvo didelė, o jo rinkos dalis padidėjo net 15 %.

| (133) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis labai sumažėjo – 29 %, dėl to buvo prarasta tam tikra rinkos dalis (nuo 51,1 % iki 39,2 %) – beveik 12 procentinių punktų. Nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo dviem procentiniais punktais, o importas iš Kinijos dempingo kainomis padidėjo nepaisant mažėjančios paklausos Sąjungos rinkoje. |
| --- | --- |

(133)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis labai sumažėjo – 29 %, dėl to buvo prarasta tam tikra rinkos dalis (nuo 51,1 % iki 39,2 %) – beveik 12 procentinių punktų. Nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo dviem procentiniais punktais, o importas iš Kinijos dempingo kainomis padidėjo nepaisant mažėjančios paklausos Sąjungos rinkoje.

| (134) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo dempingo kainos sumažėjo 39 %, todėl buvo iš esmės priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės taikomos kainos Sąjungos rinkoje. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų, kad galėtų padengti padidėjusias žaliavų kainas. Todėl Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas sumažėjo, kaip paaiškinta 122 konstatuojamojoje dalyje, nuo 3 % pelno 2005 m. iki 13,3 % nuostolių per TL. |
| --- | --- |

(134)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo dempingo kainos sumažėjo 39 %, todėl buvo iš esmės priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės taikomos kainos Sąjungos rinkoje. Taigi Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų, kad galėtų padengti padidėjusias žaliavų kainas. Todėl Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas sumažėjo, kaip paaiškinta 122 konstatuojamojoje dalyje, nuo 3 % pelno 2005 m. iki 13,3 % nuostolių per TL.

| (135) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didėjanti importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimtis apskritai turėjo neigiamo poveikio rinkai, nes smukdė kainas. |
| --- | --- |

(135)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didėjanti importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimtis apskritai turėjo neigiamo poveikio rinkai, nes smukdė kainas.

| (136) | Todėl manoma, kad dėl toliau daromo importo iš KLR mažomis dempingo kainomis spaudimo Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo pardavimo kainų pritaikyti prie padidėjusių žaliavų sąnaudų, ypač 2008 m., kai PET kainos buvo pačios didžiausios. Tai paaiškina sumažėjusią Sąjungos pramonės rinkos dalį ir sumažėjusį pelningumą. |
| --- | --- |

(136)

Todėl manoma, kad dėl toliau daromo importo iš KLR mažomis dempingo kainomis spaudimo Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo pardavimo kainų pritaikyti prie padidėjusių žaliavų sąnaudų, ypač 2008 m., kai PET kainos buvo pačios didžiausios. Tai paaiškina sumažėjusią Sąjungos pramonės rinkos dalį ir sumažėjusį pelningumą.

| (137) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importo mažomis dempingo kainomis iš KLR augimas darė didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(137)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importo mažomis dempingo kainomis iš KLR augimas darė didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.

7.3.   Kitų veiksnių poveikis

7.3.1.   Paklausos Sąjungos rinkoje raida

| (138) | Kaip minėta 100 konstatuojamojoje dalyje, 2005–2007 m. LATPS suvartojimas Sąjungoje iš pradžių padidėjo, o vėliau 2008 m. ir per TL sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado didelę rinkos dalį. Nors negalima atmesti, kad ši neigiama Sąjungos suvartojimo raida nuo 2008 m. iki TL pabaigos galėjo turėti neigiamą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, pažymėtina, kad Kinijos eksportuotojai tuo pačiu metu sugebėjo padidinti savo rinkos dalį. Taigi manoma, kad pablogėjusios Sąjungos pramonės ekonominės padėties negalima paaiškinti sumažėjusia paklausa, nes ji pablogėjo iš esmės dėl padidėjusio importo iš KLR dempingo kainomis ir Kinijos eksportuotojų vykdyto priverstinio kainų mažinimo. |
| --- | --- |

(138)

Kaip minėta 100 konstatuojamojoje dalyje, 2005–2007 m. LATPS suvartojimas Sąjungoje iš pradžių padidėjo, o vėliau 2008 m. ir per TL sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė prarado didelę rinkos dalį. Nors negalima atmesti, kad ši neigiama Sąjungos suvartojimo raida nuo 2008 m. iki TL pabaigos galėjo turėti neigiamą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, pažymėtina, kad Kinijos eksportuotojai tuo pačiu metu sugebėjo padidinti savo rinkos dalį. Taigi manoma, kad pablogėjusios Sąjungos pramonės ekonominės padėties negalima paaiškinti sumažėjusia paklausa, nes ji pablogėjo iš esmės dėl padidėjusio importo iš KLR dempingo kainomis ir Kinijos eksportuotojų vykdyto priverstinio kainų mažinimo.

7.3.2.   Žaliavų kainos

| (139) | Žaliavų kainos, ypač PET granulių, 2005–2008 m. labai padidėjo; vėliau antroje TL pusėje jos sumažėjo, o TL pabaigoje vėl buvo tokios pačios, kaip 2005 m. |
| --- | --- |

(139)

Žaliavų kainos, ypač PET granulių, 2005–2008 m. labai padidėjo; vėliau antroje TL pusėje jos sumažėjo, o TL pabaigoje vėl buvo tokios pačios, kaip 2005 m.

| (140) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos pramonės LATPS gamybos sąnaudų tendencijos buvo panašios į žaliavų kainų raidą ir apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 6 %. Tačiau būtų galima manyti, kad rinkoje, kurioje vyrauja veiksmingos prekybos sąlygos, t. y. nėra žalingo dempingo, kainos nuolat koreguojamos, atsižvelgiant į besikeičiančias įvairias gamybos sąnaudų sudėtines dalis. Šiuo atveju taip nebuvo. Iš tiesų Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas, kad galėtų konkuruoti su importu iš KLR mažomis dempingo kainomis; dėl to labai smuko jos pelningumas. Todėl daroma preliminari išvada, kad dėl Kinijos eksportuotojų vykdyto priverstinio kainų mažinimo smuko kainos Sąjungos rinkoje ir Sąjungos pramonė negalėjo padidinti pardavimo kainų, kad jomis būtų padengtos sąnaudos. |
| --- | --- |

(140)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos pramonės LATPS gamybos sąnaudų tendencijos buvo panašios į žaliavų kainų raidą ir apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 6 %. Tačiau būtų galima manyti, kad rinkoje, kurioje vyrauja veiksmingos prekybos sąlygos, t. y. nėra žalingo dempingo, kainos nuolat koreguojamos, atsižvelgiant į besikeičiančias įvairias gamybos sąnaudų sudėtines dalis. Šiuo atveju taip nebuvo. Iš tiesų Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti pardavimo kainas, kad galėtų konkuruoti su importu iš KLR mažomis dempingo kainomis; dėl to labai smuko jos pelningumas. Todėl daroma preliminari išvada, kad dėl Kinijos eksportuotojų vykdyto priverstinio kainų mažinimo smuko kainos Sąjungos rinkoje ir Sąjungos pramonė negalėjo padidinti pardavimo kainų, kad jomis būtų padengtos sąnaudos.

7.3.3.   Sąjungos pramonės uždaroji gamyba

| (141) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tik vienas tyrime bendradarbiavęs Sąjungos gamintojas buvo susijęs vertikaliai ir kad uždarąja gamyba buvo naudojamasi produktus toliau perdirbant į pridėtinės vertės produktus vartotojams skirtuose pramonės sektoriuose. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių gamybos problemų, susijusių su šiais vartotojams skirtais produktais. Iš tiesų uždarasis naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo išliko nepakitęs ir sudarė apie 7 % gamybos apimties. |
| --- | --- |

(141)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tik vienas tyrime bendradarbiavęs Sąjungos gamintojas buvo susijęs vertikaliai ir kad uždarąja gamyba buvo naudojamasi produktus toliau perdirbant į pridėtinės vertės produktus vartotojams skirtuose pramonės sektoriuose. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių gamybos problemų, susijusių su šiais vartotojams skirtais produktais. Iš tiesų uždarasis naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo išliko nepakitęs ir sudarė apie 7 % gamybos apimties.

| (142) | Tuo remiantis manyta, kad Sąjungos pramonės uždaroji gamyba nebuvo susijusi su Sąjungos pramonės finansinės padėties blogėjimu, ypač per TL. |
| --- | --- |

(142)

Tuo remiantis manyta, kad Sąjungos pramonės uždaroji gamyba nebuvo susijusi su Sąjungos pramonės finansinės padėties blogėjimu, ypač per TL.

7.3.4.   Sąjungos pramonės eksportas

| (143) | Nagrinėjant žalą ir priežastinį ryšį daugiausia dėmesio skirta Sąjungos pramonės padėčiai Sąjungos rinkoje, tačiau Sąjungos pramonės eksportas nagrinėtas kaip galimas kitas veiksnys, kuriuo būtų galima paaiškinti nustatytą žalą. Išnagrinėjus žalą ir priežastinį ryšį nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė eksportui nesusijusioms šalims pardavė nedidelį produkto kiekį (apie 3 %). Pardavimo eksportui kiekio sumažėjimą nuo apytikriai 18 000 tonų 2005 m. iki apytikriai 7 000 tonų per TL galima paaiškinti tuo, kad per tą patį laikotarpį sumažėjo gamybos apimtis. Tačiau eksporto kaina buvo didesnė už Sąjungos pramonės pirkėjams Sąjungos rinkoje taikomą kainą. Taigi manyta, kad sumažėjusia eksporto apimtimi negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos pramonė patyrė tokio lygio žalą ir ypač kodėl per TL taip sumažėjo pelningumas. |
| --- | --- |

(143)

Nagrinėjant žalą ir priežastinį ryšį daugiausia dėmesio skirta Sąjungos pramonės padėčiai Sąjungos rinkoje, tačiau Sąjungos pramonės eksportas nagrinėtas kaip galimas kitas veiksnys, kuriuo būtų galima paaiškinti nustatytą žalą. Išnagrinėjus žalą ir priežastinį ryšį nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė eksportui nesusijusioms šalims pardavė nedidelį produkto kiekį (apie 3 %). Pardavimo eksportui kiekio sumažėjimą nuo apytikriai 18 000 tonų 2005 m. iki apytikriai 7 000 tonų per TL galima paaiškinti tuo, kad per tą patį laikotarpį sumažėjo gamybos apimtis. Tačiau eksporto kaina buvo didesnė už Sąjungos pramonės pirkėjams Sąjungos rinkoje taikomą kainą. Taigi manyta, kad sumažėjusia eksporto apimtimi negalima paaiškinti, kodėl Sąjungos pramonė patyrė tokio lygio žalą ir ypač kodėl per TL taip sumažėjo pelningumas.

7.3.5.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (144) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties ir kainų tendencijos nuo 2005 m. iki TL pabaigos:

  9   lentelė











  Kitos trečiosios šalys | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (tonomis) | 29 940 | 30 350 | 29 035 | 21 590 | 16 478 |
| Indeksas | 100 | 101 | 97 | 72 | 55 |
| Rinkos dalis | 13,5 % | 13,0 % | 10,9 % | 8,9 % | 8,0 % |
| Indeksas | 100 | 96 | 81 | 66 | 59 |
| Kaina (EUR/t) | 2 635 | 2 700 | 2 584 | 2 606 | 2 585 |
| Indeksas | 100 | 102 | 98 | 99 | 98 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(144)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties ir kainų tendencijos nuo 2005 m. iki TL pabaigos:

9   lentelė

Kitos trečiosios šalys

2005

2006

2007

2008

TL

Importas (tonomis)

29 940

30 350

29 035

21 590

16 478

Indeksas

100

101

97

72

55

Rinkos dalis

13,5 %

13,0 %

10,9 %

8,9 %

8,0 %

Indeksas

100

96

81

66

59

Kaina (EUR/t)

2 635

2 700

2 584

2 606

2 585

Indeksas

100

102

98

99

98

Šaltinis: Eurostatas.

| (145) | Pagrindinės kitos trečiosios šalys, eksportuojančios LATPS į Sąjungą, yra Šveicarija, Baltarusija, Japonija ir Tailandas. Kaip matyti iš pateiktos lentelės, bendra importo iš šių šalių apimtis yra gana maža, palyginti su Sąjungos suvartojimu, be to, per nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo 45 %. Vidutinės importo kainos per TL beveik nepakito ir išliko didelės. |
| --- | --- |

(145)

Pagrindinės kitos trečiosios šalys, eksportuojančios LATPS į Sąjungą, yra Šveicarija, Baltarusija, Japonija ir Tailandas. Kaip matyti iš pateiktos lentelės, bendra importo iš šių šalių apimtis yra gana maža, palyginti su Sąjungos suvartojimu, be to, per nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo 45 %. Vidutinės importo kainos per TL beveik nepakito ir išliko didelės.

| (146) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas iš šių trečiųjų šalių nebuvo susijęs su materialine žala Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(146)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas iš šių trečiųjų šalių nebuvo susijęs su materialine žala Sąjungos pramonei.

7.3.6.   Importas iš Korėjos ir Taivano

| (147) | Kaip minėta pirmiau, preliminariai įvertinta, kad Taivano ir Korėjos importas per TL nebuvo vykdomas dempingo kainomis. Importo iš šių šalių rodikliai pateikti 10 ir 11 lentelėse.

  10   lentelė











  Bendras importas iš Korėjos | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (tonomis) | 17 542 | 20 701 | 27 521 | 24 908 | 24 580 |
| Indeksas | 100 | 118 | 157 | 142 | 140 |
| Rinkos dalis | 7,9 % | 8,8 % | 10,4 % | 10,3 % | 11,9 % |
| Indeksas | 100 | 112 | 131 | 130 | 151 |
| Kainos (EUR/t) | 2 105 | 1 958 | 1 912 | 1 911 | 1 780 |
| Indeksas | 100 | 93 | 91 | 91 | 85 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(147)

Kaip minėta pirmiau, preliminariai įvertinta, kad Taivano ir Korėjos importas per TL nebuvo vykdomas dempingo kainomis. Importo iš šių šalių rodikliai pateikti 10 ir 11 lentelėse.

10   lentelė

Bendras importas iš Korėjos

2005

2006

2007

2008

TL

Kiekis (tonomis)

17 542

20 701

27 521

24 908

24 580

Indeksas

100

118

157

142

140

Rinkos dalis

7,9 %

8,8 %

10,4 %

10,3 %

11,9 %

Indeksas

100

112

131

130

151

Kainos (EUR/t)

2 105

1 958

1 912

1 911

1 780

Indeksas

100

93

91

91

85

Šaltinis: Eurostatas.

| (148) | Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Korėjos apimties tendencijos iš esmės buvo panašios į suvartojimo tendencijas. Importo apimtis padidėjo nuo 17 542 tonų 2005 m. iki 24 580 tonų per TL. Dėl to padidėjo jo rinkos dalis – nuo 7,9 % 2005 m. iki 11,9 % per TL. Tačiau pažymėtina, kad nuo 2007 m. iki TL pabaigos importo apimtis iš esmės sumažėjo. |
| --- | --- |

(148)

Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Korėjos apimties tendencijos iš esmės buvo panašios į suvartojimo tendencijas. Importo apimtis padidėjo nuo 17 542 tonų 2005 m. iki 24 580 tonų per TL. Dėl to padidėjo jo rinkos dalis – nuo 7,9 % 2005 m. iki 11,9 % per TL. Tačiau pažymėtina, kad nuo 2007 m. iki TL pabaigos importo apimtis iš esmės sumažėjo.

| (149) | Taip pat pažymėtina, kad, nors vidutinės importo iš Korėjos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 15 %, jos išliko didesnės nei vidutinės importo iš KLR kainos tuo pačiu laikotarpiu.

  11   lentelė











  Bendras importas iš Taivano | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (tonomis) | 7 343 | 7 761 | 10 285 | 11 028 | 8 163 |
| Indeksas | 100 | 106 | 140 | 150 | 111 |
| Rinkos dalis | 3,3 % | 3,3 % | 3,9 % | 4,6 % | 4,0 % |
| Indeksas | 100 | 100 | 117 | 138 | 119 |
| Kainos (EUR/t) | 1 968 | 1 734 | 1 608 | 1 678 | 1 687 |
| Indeksas | 100 | 88 | 82 | 85 | 86 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(149)

Taip pat pažymėtina, kad, nors vidutinės importo iš Korėjos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 15 %, jos išliko didesnės nei vidutinės importo iš KLR kainos tuo pačiu laikotarpiu.

11   lentelė

Bendras importas iš Taivano

2005

2006

2007

2008

TL

Kiekis (tonomis)

7 343

7 761

10 285

11 028

8 163

Indeksas

100

106

140

150

111

Rinkos dalis

3,3 %

3,3 %

3,9 %

4,6 %

4,0 %

Indeksas

100

100

117

138

119

Kainos (EUR/t)

1 968

1 734

1 608

1 678

1 687

Indeksas

100

88

82

85

86

Šaltinis: Eurostatas.

| (150) | Importas iš Taivano padidėjo nuo 7 343 tonų 2005 m. iki 8 163 tonų per TL, t. y. 11 %. Tuo pačiu metu jo rinkos dalis šiek tiek padidėjo – nuo 3,3 % 2005 m. iki 4 % per TL. Kaip ir importas iš Korėjos, importas iš Taivano nuo 2007 m. iki TL pabaigos gerokai sumažėjo. |
| --- | --- |

(150)

Importas iš Taivano padidėjo nuo 7 343 tonų 2005 m. iki 8 163 tonų per TL, t. y. 11 %. Tuo pačiu metu jo rinkos dalis šiek tiek padidėjo – nuo 3,3 % 2005 m. iki 4 % per TL. Kaip ir importas iš Korėjos, importas iš Taivano nuo 2007 m. iki TL pabaigos gerokai sumažėjo.

| (151) | Vidutinės importo iš Taivano kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 %, tačiau vis tiek buvo gerokai didesnės už importo iš KLR kainas tuo pačiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(151)

Vidutinės importo iš Taivano kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 14 %, tačiau vis tiek buvo gerokai didesnės už importo iš KLR kainas tuo pačiu laikotarpiu.

| (152) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, negalima atmesti to, kad importas iš Korėjos ir Taivano galėjo padaryti tam tikrą žalą Sąjungos pramonei. Tačiau importo apimtis ir kainos per TL nebuvo tokio lygio, kad būtų galėjusios nutraukti nustatytą importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį. |
| --- | --- |

(152)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, negalima atmesti to, kad importas iš Korėjos ir Taivano galėjo padaryti tam tikrą žalą Sąjungos pramonei. Tačiau importo apimtis ir kainos per TL nebuvo tokio lygio, kad būtų galėjusios nutraukti nustatytą importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį.

7.3.7.   Kiti Sąjungos gamintojai

| (153) | Išnagrinėjus su Sąjungos rinka susijusius duomenis nustatyta, kad kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį nepadidėjo. Atlikus tyrimą nenustatyta jokia konkreti problema, susijusi su Sąjungos gamintojų konkurencija, ar koks nors prekybą iškraipantis poveikis, kuriuo būtų galima paaiškinti nustatytą Sąjungos pramonei padarytą materialinę žalą. |
| --- | --- |

(153)

Išnagrinėjus su Sąjungos rinka susijusius duomenis nustatyta, kad kitų Sąjungos gamintojų rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį nepadidėjo. Atlikus tyrimą nenustatyta jokia konkreti problema, susijusi su Sąjungos gamintojų konkurencija, ar koks nors prekybą iškraipantis poveikis, kuriuo būtų galima paaiškinti nustatytą Sąjungos pramonei padarytą materialinę žalą.

| (154) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad Sąjungos pramonės apibrėžčiai nepriskiriami gamintojai nebuvo susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala. |
| --- | --- |

(154)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad Sąjungos pramonės apibrėžčiai nepriskiriami gamintojai nebuvo susiję su Sąjungos pramonei padaryta žala.

7.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (155) | Išnagrinėjus su Sąjungos rinka susijusius duomenis nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo KLR kilmės importo mažomis dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Be to, nustatyta, kad importuota tokiomis dempingo kainomis, kurios buvo mažesnės už Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje už panašių rūšių produktus taikomas kainas. |
| --- | --- |

(155)

Išnagrinėjus su Sąjungos rinka susijusius duomenis nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį itin padidėjo KLR kilmės importo mažomis dempingo kainomis apimtis ir rinkos dalis. Be to, nustatyta, kad importuota tokiomis dempingo kainomis, kurios buvo mažesnės už Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje už panašių rūšių produktus taikomas kainas.

| (156) | Šis importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies padidėjimas sutapo ne tik su bendru paklausos Sąjungoje padidėjimu 2005–2007 m. laikotarpiu, bet ir su neigiamais Sąjungos pramonės rinkos dalies pokyčiais tuo pačiu laikotarpiu. Be to, nuo 2007 m. iki TL pabaigos, kai paklausa Sąjungos rinkoje sumažėjo, Kinijos eksportuotojų rinkos dalis padidėjo. Nustatyta, kad tuo pačiu metu sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis ir pablogėjo pagrindiniai ekonominės padėties rodikliai. Iš tiesų, dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusio importo iš KLR mažomis dempingo kainomis, privertusio Sąjungos pramonę nuolat mažinti kainas, Sąjungos pramonės pelningumas smuko daugiau nei 16 procentinių punktų, dėl to ji patyrė didelių nuostolių per TL. |
| --- | --- |

(156)

Šis importo iš KLR mažomis dempingo kainomis apimties ir rinkos dalies padidėjimas sutapo ne tik su bendru paklausos Sąjungoje padidėjimu 2005–2007 m. laikotarpiu, bet ir su neigiamais Sąjungos pramonės rinkos dalies pokyčiais tuo pačiu laikotarpiu. Be to, nuo 2007 m. iki TL pabaigos, kai paklausa Sąjungos rinkoje sumažėjo, Kinijos eksportuotojų rinkos dalis padidėjo. Nustatyta, kad tuo pačiu metu sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis ir pablogėjo pagrindiniai ekonominės padėties rodikliai. Iš tiesų, dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusio importo iš KLR mažomis dempingo kainomis, privertusio Sąjungos pramonę nuolat mažinti kainas, Sąjungos pramonės pelningumas smuko daugiau nei 16 procentinių punktų, dėl to ji patyrė didelių nuostolių per TL.

| (157) | Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(157)

Išnagrinėjus kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalą Sąjungos pramonei, paaiškėjo, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti importo iš KLR dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinio ryšio.

| (158) | Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas iš KLR dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(158)

Remiantis minėtu nagrinėjimu, kurį atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas iš KLR dempingo kainomis Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

8.   SĄJUNGOS INTERESAI

8.1.   Pirminė pastaba

| (159) | Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(159)

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar nepaisant preliminarios išvados dėl žalingo dempingo buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių dalyvių interesų, taip pat Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų interesų, vertinimu.

8.2.   Sąjungos pramonė

| (160) | Sąjungos pramonę sudaro keturi gamintojai, įsikūrę skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir įdarbinę daugiau nei 1 300 darbuotojų, kurių darbas yra tiesiogiai susijęs su nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(160)

Sąjungos pramonę sudaro keturi gamintojai, įsikūrę skirtingose Sąjungos valstybėse narėse ir įdarbinę daugiau nei 1 300 darbuotojų, kurių darbas yra tiesiogiai susijęs su nagrinėjamuoju produktu.

| (161) | Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kainomis iš KLR padaryta materialinė žala. Primenama, kad visų žalos rodiklių raida per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma didelis poveikis padarytas su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui, investicijų grąžai ir pelningumui. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų. |
| --- | --- |

(161)

Sąjungos pramonei dėl importo dempingo kainomis iš KLR padaryta materialinė žala. Primenama, kad visų žalos rodiklių raida per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo neigiama. Visų pirma didelis poveikis padarytas su Sąjungos pramonės finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai grynųjų pinigų srautui, investicijų grąžai ir pelningumui. Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų.

| (162) | Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos veiksmingos prekybos sąlygos ir kad LATPS kainos bus nustatytos atsižvelgiant į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai ir pelningumui. |
| --- | --- |

(162)

Tikimasi, kad nustačius laikinuosius antidempingo muitus Sąjungos rinkoje bus atkurtos veiksmingos prekybos sąlygos ir kad LATPS kainos bus nustatytos atsižvelgiant į įvairių sudedamųjų dalių sąnaudas ir rinkos sąlygas. Galima tikėtis, kad nustačius laikinąsias priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai vėliau turėtų teigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai ir pelningumui.

| (163) | Todėl padaryta išvada, kad importuojamiems KLR kilmės LATPS nustačius laikinąsias antidempingo priemones, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(163)

Todėl padaryta išvada, kad importuojamiems KLR kilmės LATPS nustačius laikinąsias antidempingo priemones, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

8.3.   Importuotojai

| (164) | Dešimčiai Sąjungos importuotojų buvo išsiųsti klausimynai. Tyrime bendradarbiavo tik du importuotojai, įsikūrę Vokietijoje ir Ispanijoje, kurių importas sudarė atitinkamai 15,4 % ir 0,2 % viso importo iš KLR. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pirmasis importuotojas importavo tik iš KLR ir beveik visa jo apyvarta buvo susijusi su nagrinėjamuoju produktu. Blogiausiu atveju nustačius 9 % antidempingo muitą labai sumažėtų šio importuotojo pelningumas ir bendrovė taptų nuostolinga. Tačiau manoma, kad ji galėtų bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams, atsižvelgiant į tvirtą bendrovės padėtį tam tikrų stambių naudotojų rinkoje. Be to, ji galėtų ilgainiui rinktis kitus tiekimo šaltinius. Antrojo importuotojo vykdomas nagrinėjamojo produkto importas sudarė tik mažą viso jo verslo dalį (0–5 %), todėl bet koks neigiamas siūlomų priemonių poveikis greičiausiai būtų nedidelis. |
| --- | --- |

(164)

Dešimčiai Sąjungos importuotojų buvo išsiųsti klausimynai. Tyrime bendradarbiavo tik du importuotojai, įsikūrę Vokietijoje ir Ispanijoje, kurių importas sudarė atitinkamai 15,4 % ir 0,2 % viso importo iš KLR. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pirmasis importuotojas importavo tik iš KLR ir beveik visa jo apyvarta buvo susijusi su nagrinėjamuoju produktu. Blogiausiu atveju nustačius 9 % antidempingo muitą labai sumažėtų šio importuotojo pelningumas ir bendrovė taptų nuostolinga. Tačiau manoma, kad ji galėtų bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams, atsižvelgiant į tvirtą bendrovės padėtį tam tikrų stambių naudotojų rinkoje. Be to, ji galėtų ilgainiui rinktis kitus tiekimo šaltinius. Antrojo importuotojo vykdomas nagrinėjamojo produkto importas sudarė tik mažą viso jo verslo dalį (0–5 %), todėl bet koks neigiamas siūlomų priemonių poveikis greičiausiai būtų nedidelis.

| (165) | Remiantis turima informacija padaryta išvada, kad, nors nustačius laikinąsias antidempingo priemones vienam iš minėtų importuotojų būtų padarytas neigiamas poveikis, šis importuotojas galėtų bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams ir (arba) rinktis kitus tiekimo šaltinius. Todėl laikinųjų priemonių nustatymas apskritai neturėtų padaryti didelio neigiamo poveikio šiems importuotojams. |
| --- | --- |

(165)

Remiantis turima informacija padaryta išvada, kad, nors nustačius laikinąsias antidempingo priemones vienam iš minėtų importuotojų būtų padarytas neigiamas poveikis, šis importuotojas galėtų bent dalį padidėjusių sąnaudų perkelti savo pirkėjams ir (arba) rinktis kitus tiekimo šaltinius. Todėl laikinųjų priemonių nustatymas apskritai neturėtų padaryti didelio neigiamo poveikio šiems importuotojams.

8.4.   Naudotojai

| (166) | LATPS naudotojai pareiškė didelį susidomėjimą šiuo tyrimu. Iš 68 naudotojų, su kuriais buvo susisiekta, 33 bendradarbiavo tyrime. Šie bendradarbiaujantys naudotojai sudarė 25 % viso importo iš KLR. Šios bendrovės yra įsisteigusios visoje Sąjungos teritorijoje ir veikia įvairiuose pramonės sektoriuose, kaip antai padangų, automobilių, virvių ir pramonės įrenginių. |
| --- | --- |

(166)

LATPS naudotojai pareiškė didelį susidomėjimą šiuo tyrimu. Iš 68 naudotojų, su kuriais buvo susisiekta, 33 bendradarbiavo tyrime. Šie bendradarbiaujantys naudotojai sudarė 25 % viso importo iš KLR. Šios bendrovės yra įsisteigusios visoje Sąjungos teritorijoje ir veikia įvairiuose pramonės sektoriuose, kaip antai padangų, automobilių, virvių ir pramonės įrenginių.

| (167) | Siekiant aiškumo ir atsižvelgiant į tai, kad nustačius laikinąsias priemones poveikis naudotojams skirtųsi priklausomai nuo sektoriaus, kuriame jie veikia, priemonių poveikis naudotojams buvo nagrinėtas sugrupuojant juos į atskirus pramonės sektorius, kaip paaiškinta toliau. |
| --- | --- |

(167)

Siekiant aiškumo ir atsižvelgiant į tai, kad nustačius laikinąsias priemones poveikis naudotojams skirtųsi priklausomai nuo sektoriaus, kuriame jie veikia, priemonių poveikis naudotojams buvo nagrinėtas sugrupuojant juos į atskirus pramonės sektorius, kaip paaiškinta toliau.

| (168) | Atsakymus į klausimyną pateikė keturi padangų gamintojai. Remiantis padangų gamintojų pateiktais duomenimis, LATPS dalis, atsižvelgiant į padangų gamybos sąnaudas, buvo gana maža, t. y. vidutiniškai mažesnė nei 1 %, o vidutinis padangų gamybos verslo pelno dydis buvo apytikriai 2 %. Nustatyta, kad nei vienas bendradarbiaujantis naudotojas neimportavo nagrinėjamojo produkto iš KLR. Taigi, manoma, kad importui iš KLR nustačius laikinuosius antidempingo muitus, šiems naudotojams neturėtų būti padarytas neigiamas poveikis. Be to, jei kuris nors šio sektoriaus naudotojas pradės importuoti iš KLR, jis galės naudotis kitais esamais tiekimo šaltiniais. |
| --- | --- |

(168)

Atsakymus į klausimyną pateikė keturi padangų gamintojai. Remiantis padangų gamintojų pateiktais duomenimis, LATPS dalis, atsižvelgiant į padangų gamybos sąnaudas, buvo gana maža, t. y. vidutiniškai mažesnė nei 1 %, o vidutinis padangų gamybos verslo pelno dydis buvo apytikriai 2 %. Nustatyta, kad nei vienas bendradarbiaujantis naudotojas neimportavo nagrinėjamojo produkto iš KLR. Taigi, manoma, kad importui iš KLR nustačius laikinuosius antidempingo muitus, šiems naudotojams neturėtų būti padarytas neigiamas poveikis. Be to, jei kuris nors šio sektoriaus naudotojas pradės importuoti iš KLR, jis galės naudotis kitais esamais tiekimo šaltiniais.

| (169) | Atsakymus į klausimyną pateikė šeši naudotojai iš automobilių sektoriaus (daugiausia saugos diržų ir oro pagalvių). Šioms šešioms bendrovėms teko 5 % viso LATPS importo iš KLR kiekio per TL. Apskritai nustatyta, kad produktai, kurių sudėtyje naudojami LATPS, vidutiniškai sudarė mažiau nei 4 % visos šių bendrovių apyvartos, o vidutinis iš šio verslo gautas pelnas siekė apytikriai 3 %. Be to, nustatyta, kad šios šešios bendrovės LATPS pirko daugiausia iš Sąjungos pirkėjų ir tik 11 % jų pirkto kiekio buvo importuota iš KLR. Todėl mažai tikėtina, kad laikinosios priemonės importui iš KLR turėtų didelio poveikio visam automobilių sektoriui, nes šios bendrovės veikė pelningai, o KLR nebuvo pagrindinis tiekimo šaltinis. |
| --- | --- |

(169)

Atsakymus į klausimyną pateikė šeši naudotojai iš automobilių sektoriaus (daugiausia saugos diržų ir oro pagalvių). Šioms šešioms bendrovėms teko 5 % viso LATPS importo iš KLR kiekio per TL. Apskritai nustatyta, kad produktai, kurių sudėtyje naudojami LATPS, vidutiniškai sudarė mažiau nei 4 % visos šių bendrovių apyvartos, o vidutinis iš šio verslo gautas pelnas siekė apytikriai 3 %. Be to, nustatyta, kad šios šešios bendrovės LATPS pirko daugiausia iš Sąjungos pirkėjų ir tik 11 % jų pirkto kiekio buvo importuota iš KLR. Todėl mažai tikėtina, kad laikinosios priemonės importui iš KLR turėtų didelio poveikio visam automobilių sektoriui, nes šios bendrovės veikė pelningai, o KLR nebuvo pagrindinis tiekimo šaltinis.

| (170) | Virvių sektoriuje klausimyno atsakymus pateikė trys gamintojai, kurių importuojamas kiekis sudarė mažiau nei 1 % visos importo iš KLR apimties per TL. Verslo dalis, kuriai naudojami LATPS, sudarė apytikriai 18 % viso jų verslo, o vidutinis pelno dydis per TL siekė apytikriai 8 %. Tuo remiantis buvo nustatyta, jog tikėtina, kad nustačius laikinąsias antidempingo priemones importui iš KLR, šių gamintojų pelno dydis nežymiai sumažėtų. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad didžioji dalis per TL importuoto kiekio (66 %) buvo KLR kilmės, o 20 % buvo Korėjos kilmės. Todėl mažai tikėtina, kad nustačius priemones šiam sektoriui būtų padarytas didelis poveikis, nes poveikis pelno dydžiui yra nedidelis, be to, esama kitų tiekimo šaltinių. |
| --- | --- |

(170)

Virvių sektoriuje klausimyno atsakymus pateikė trys gamintojai, kurių importuojamas kiekis sudarė mažiau nei 1 % visos importo iš KLR apimties per TL. Verslo dalis, kuriai naudojami LATPS, sudarė apytikriai 18 % viso jų verslo, o vidutinis pelno dydis per TL siekė apytikriai 8 %. Tuo remiantis buvo nustatyta, jog tikėtina, kad nustačius laikinąsias antidempingo priemones importui iš KLR, šių gamintojų pelno dydis nežymiai sumažėtų. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad didžioji dalis per TL importuoto kiekio (66 %) buvo KLR kilmės, o 20 % buvo Korėjos kilmės. Todėl mažai tikėtina, kad nustačius priemones šiam sektoriui būtų padarytas didelis poveikis, nes poveikis pelno dydžiui yra nedidelis, be to, esama kitų tiekimo šaltinių.

| (171) | Kai kurie virvių gamintojai teigė, kad, kadangi LATPS iš esmės naudojami kituose sektoriuose, kaip antai pramonės įrenginių ir automobilių sektoriuose, nustačius antidempingo priemones, pradėtų trūkti tų rūšių LATPS, kurias naudoja virvių gamintojai, nes Sąjungos gamintojai tariamai pirmiausia orientuotųsi į dideles rinkas, o kitiems sektoriams LATPS tiektų tik tuo atveju, jei būtų papildomų pajėgumų. Tačiau pažymėtina, kad galima rinktis kitus tiekimo šaltinius, įskaitant Sąjungos pramonę, Korėją ir Taivaną bei kitas trečiąsias šalis, kurioms priemonės netaikomos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(171)

Kai kurie virvių gamintojai teigė, kad, kadangi LATPS iš esmės naudojami kituose sektoriuose, kaip antai pramonės įrenginių ir automobilių sektoriuose, nustačius antidempingo priemones, pradėtų trūkti tų rūšių LATPS, kurias naudoja virvių gamintojai, nes Sąjungos gamintojai tariamai pirmiausia orientuotųsi į dideles rinkas, o kitiems sektoriams LATPS tiektų tik tuo atveju, jei būtų papildomų pajėgumų. Tačiau pažymėtina, kad galima rinktis kitus tiekimo šaltinius, įskaitant Sąjungos pramonę, Korėją ir Taivaną bei kitas trečiąsias šalis, kurioms priemonės netaikomos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (172) | Pramonės įrenginių sektoriuje, kuriame gaminami, pvz., stogai, juostos, diržai ir pramoninės tekstilės gaminiai, klausimyno atsakymus iš viso pateikė 19 naudotojų. Šių naudotojų importuojamas kiekis sudarė 19 % visos importo iš KLR apimties per TL. Remiantis turima šio sektoriaus informacija, verslo dalis, kuriai naudojami LATPS, sudaro 64 % viso verslo, o vidutinis pelnas šiame versle siekė 13 %. Tikėtina, kad dėl antidempingo muitų šio sektoriaus vidutinis pelnas sumažės tik nežymiai. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad šie naudotojai daugiausia pirko iš Sąjungos gamintojų ir KLR. Todėl nustačius priemones importui iš KLR, šiam sektoriui neturėtų būti padarytas didelis neigiamas poveikis, atsižvelgiant į nedidelį poveikį pelno dydžiui ir galimybę rinktis kitus tiekimo šaltinius. |
| --- | --- |

(172)

Pramonės įrenginių sektoriuje, kuriame gaminami, pvz., stogai, juostos, diržai ir pramoninės tekstilės gaminiai, klausimyno atsakymus iš viso pateikė 19 naudotojų. Šių naudotojų importuojamas kiekis sudarė 19 % visos importo iš KLR apimties per TL. Remiantis turima šio sektoriaus informacija, verslo dalis, kuriai naudojami LATPS, sudaro 64 % viso verslo, o vidutinis pelnas šiame versle siekė 13 %. Tikėtina, kad dėl antidempingo muitų šio sektoriaus vidutinis pelnas sumažės tik nežymiai. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad šie naudotojai daugiausia pirko iš Sąjungos gamintojų ir KLR. Todėl nustačius priemones importui iš KLR, šiam sektoriui neturėtų būti padarytas didelis neigiamas poveikis, atsižvelgiant į nedidelį poveikį pelno dydžiui ir galimybę rinktis kitus tiekimo šaltinius.

| (173) | Kai kurie naudotojai tvirtino, kad antidempingo priemonių nustatymas juos neigiamai paveiktų dėl dviejų priežasčių. Jie teigė, kad ne tik pritrūktų kitų šaltinių, bet taip pat nagrinėjamosios šalys vietoj nagrinėjamojo produkto eksportuotų vartotojams skirtus produktus. |
| --- | --- |

(173)

Kai kurie naudotojai tvirtino, kad antidempingo priemonių nustatymas juos neigiamai paveiktų dėl dviejų priežasčių. Jie teigė, kad ne tik pritrūktų kitų šaltinių, bet taip pat nagrinėjamosios šalys vietoj nagrinėjamojo produkto eksportuotų vartotojams skirtus produktus.

| (174) | Dėl teiginio apie kitų šaltinių trūkumą pirmiausia pažymėtina, kad importui iš Korėjos ir Taivano laikinosios priemonės nebus nustatytos. Be to, kaip minėta 171 konstatuojamojoje dalyje, galima rinktis kitus tiekimo šaltinius iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos. Antra, kalbant apie Sąjungos pramonės tiekimą, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad kai kurie Sąjungos gamintojai tiekimą tam tikriems naudotojams vykdė ne itin sklandžiai. Tačiau atlikus minėtą nagrinėjimą nenustatyta jokių įrodymų, kad šie nesklandumai būtų kartojęsi nuolat. Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir visų pirma atsižvelgiant į galimybę rinktis kitus esamus tiekimo šaltinius, šis teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(174)

Dėl teiginio apie kitų šaltinių trūkumą pirmiausia pažymėtina, kad importui iš Korėjos ir Taivano laikinosios priemonės nebus nustatytos. Be to, kaip minėta 171 konstatuojamojoje dalyje, galima rinktis kitus tiekimo šaltinius iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos. Antra, kalbant apie Sąjungos pramonės tiekimą, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad kai kurie Sąjungos gamintojai tiekimą tam tikriems naudotojams vykdė ne itin sklandžiai. Tačiau atlikus minėtą nagrinėjimą nenustatyta jokių įrodymų, kad šie nesklandumai būtų kartojęsi nuolat. Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir visų pirma atsižvelgiant į galimybę rinktis kitus esamus tiekimo šaltinius, šis teiginys buvo atmestas.

| (175) | Dėl teiginio, kad LATPS gamintojai susijusiose šalyse nukreips eksportą į vartotojams skirtų produktų rinką, reikėtų pažymėti, kad importui iš Korėjos ir Taivano laikinosios priemonės nebus nustatytos. Todėl manoma, kad, net jeigu Kinijos eksportuotojai perkeltų dalį eksporto į vartotojams skirtų produktų rinką, LATPS naudotojų konkurencingumas išliktų toks pats, nes jie vis tiek galėtų gauti LATPS iš kitų tiekėjų, kuriems priemonės netaikomos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(175)

Dėl teiginio, kad LATPS gamintojai susijusiose šalyse nukreips eksportą į vartotojams skirtų produktų rinką, reikėtų pažymėti, kad importui iš Korėjos ir Taivano laikinosios priemonės nebus nustatytos. Todėl manoma, kad, net jeigu Kinijos eksportuotojai perkeltų dalį eksporto į vartotojams skirtų produktų rinką, LATPS naudotojų konkurencingumas išliktų toks pats, nes jie vis tiek galėtų gauti LATPS iš kitų tiekėjų, kuriems priemonės netaikomos. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (176) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nors ir tikėtina, kad dėl importui iš KLR taikomų priemonių kai kuriems naudotojams bus padarytas neigiamas poveikis, apskritai poveikis naudotojams įvairiuose pramonės sektoriuose turėtų būti nedidelis. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada kad, remiantis turima informacija, importuojamiems KLR kilmės LATPS taikomos antidempingo priemonės veikiausiai neturės didelio neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto naudotojams. |
| --- | --- |

(176)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nors ir tikėtina, kad dėl importui iš KLR taikomų priemonių kai kuriems naudotojams bus padarytas neigiamas poveikis, apskritai poveikis naudotojams įvairiuose pramonės sektoriuose turėtų būti nedidelis. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada kad, remiantis turima informacija, importuojamiems KLR kilmės LATPS taikomos antidempingo priemonės veikiausiai neturės didelio neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto naudotojams.

8.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (177) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamiems KLR kilmės LATPS nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. |
| --- | --- |

(177)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad apskritai, remiantis turima informacija apie Sąjungos interesus, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamiems KLR kilmės LATPS nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių.

9.   MUITŲ NENUSTATYMAS

| (178) | Atsižvelgiant į išvadas, kad Korėjos ir Taivano kilmės importui visos šalies mastu taikomi svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra de minimis, šių šalių kilmės importui nėra nustatomi jokie laikinieji antidempingo muitai. |
| --- | --- |

(178)

Atsižvelgiant į išvadas, kad Korėjos ir Taivano kilmės importui visos šalies mastu taikomi svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra de minimis, šių šalių kilmės importui nėra nustatomi jokie laikinieji antidempingo muitai.

10.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ

10.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (179) | Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(179)

Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.

| (180) | Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(180)

Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.

| (181) | Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad esant bet kokioms priemonėms Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, panašų produktą parduodama Sąjungoje. Manoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti nesant importo dempingo kainomis, turėtų būti pagrįstas 2005 m., nes tai vieninteliai metai, kuriais Sąjungos pramonė gavo pelną, o importo iš Kinijos apimtis Sąjungos rinkoje buvo mažesnė. Todėl manyta, kad 3 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo. |
| --- | --- |

(181)

Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad esant bet kokioms priemonėms Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, panašų produktą parduodama Sąjungoje. Manoma, kad pelnas, kurį būtų galima gauti nesant importo dempingo kainomis, turėtų būti pagrįstas 2005 m., nes tai vieninteliai metai, kuriais Sąjungos pramonė gavo pelną, o importo iš Kinijos apimtis Sąjungos rinkoje buvo mažesnė. Todėl manyta, kad 3 % apyvartos sudarantis pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu minimaliu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis pasiekti, jeigu nebūtų buvę žalingo dempingo.

| (182) | Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 3 % pelno dydį. |
| --- | --- |

(182)

Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą 3 % pelno dydį.

| (183) | Būtinas kainų padidėjimas tuomet buvo nustatytas remiantis atrinktų KLR eksportuojančių gamintojų visų rūšių produktų svertinės vidutinės importo kainos palyginimu su nežalinga Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų visų rūšių produktų kaina per TL. Atlikus minėtą kainų palyginimą gautas skirtumas buvo išreikštas vidutinės palygintų rūšių CIF importo vertės procentais. |
| --- | --- |

(183)

Būtinas kainų padidėjimas tuomet buvo nustatytas remiantis atrinktų KLR eksportuojančių gamintojų visų rūšių produktų svertinės vidutinės importo kainos palyginimu su nežalinga Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotų visų rūšių produktų kaina per TL. Atlikus minėtą kainų palyginimą gautas skirtumas buvo išreikštas vidutinės palygintų rūšių CIF importo vertės procentais.

10.2.   Laikinosios priemonės

| (184) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(184)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi importuojamiems KLR kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (185) | Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi, jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(185)

Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi, jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams, kuriuos pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (186) | Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą. |
| --- | --- |

(186)

Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.

| (187) | Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą. |
| --- | --- |

(187)

Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.

| (188) | Nustatyti dempingo ir žalos skirtumai:







  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 % | 57,1 % |
| Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 % | 57,6 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | Nėra duomenų |
| Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės | 8,9 % | 57,3 % |
| Visos kitos bendrovės | 9,3 % | 57,6 % |

(188)

Nustatyti dempingo ir žalos skirtumai:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

57,1 %

Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

57,6 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

Nėra duomenų

Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės

8,9 %

57,3 %

Visos kitos bendrovės

9,3 %

57,6 %

11.   ATSKLEIDIMAS

| (189) | Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir jas gali reikėti persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas, |
| --- | --- |

(189)

Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir, prireikus, į jas bus atsižvelgta prieš priimant galutinį sprendimą. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir jas gali reikėti persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta padaryti galutines išvadas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams (išskyrus siuvimo siūlus), neskirtiems mažmeninei prekybai (įskaitant mažesnio nei 67 deciteksai ilginio tankio vienagijus siūlus), kurių KN kodas šiuo metu yra 5402 20 00, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 | A974 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 | A975 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| Priede išvardytos bendrovės | 8,9 | A977 |
| Visos kitos bendrovės | 9,3 | A999 |

Bendrovė

Muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3

A974

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7

A975

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

Priede išvardytos bendrovės

8,9

A977

Visos kitos bendrovės

9,3

A999

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys gali reikalauti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 213, 2009 9 8, p. 16.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

PRIEDAS

NEATRINKTI BENDRADARBIAUJANTYS KINIJOS EKSPORTUOJANTYS GAMINTOJAI

Papildomas TARIC kodas A977

| Bendrovės pavadinimas | Miestas |
| --- | --- |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | Hangzhou |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Oriental Industies (Suzhou) Ltd | Suzhou |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd. | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |

Bendrovės pavadinimas

Miestas

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

Hangzhou

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Oriental Industies (Suzhou) Ltd

Suzhou

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd.

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 135/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 135/26

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 479/2010

2010 m. birželio 1 d.

kuriuo nustatomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatų dėl valstybių narių Komisijai teikiamų informacinių pranešimų apie pieno ir pieno produktų sektorių įgyvendinimo taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą“) (1), ypač jo 192 straipsnio 2 dalį kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 192 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės ir Komisija teikia viena kitai visą informaciją, reikalingą šiam reglamentui taikyti. Komisijos reglamente (EB) Nr. 562/2005 (2) nustatytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 (3) nuostatų dėl valstybių narių ir Komisijos informacinių pranešimų pieno ir pieno produktų sektoriuje įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 192 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės ir Komisija teikia viena kitai visą informaciją, reikalingą šiam reglamentui taikyti. Komisijos reglamente (EB) Nr. 562/2005 (2) nustatytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 (3) nuostatų dėl valstybių narių ir Komisijos informacinių pranešimų pieno ir pieno produktų sektoriuje įgyvendinimo taisyklės.

| (2) | Kadangi Reglamentas (EB) Nr. 562/2005 jau buvo iš dalies keistas ir reikia padaryti dar kai kurių pakeitimų, būtent atnaujinti nuorodas į kitus reglamentus, siekiant aiškumo būtų tikslinga Reglamentą (EB) Nr. 562/2005 panaikinti ir pakeisti nauju reglamentu. |
| --- | --- |

(2)

Kadangi Reglamentas (EB) Nr. 562/2005 jau buvo iš dalies keistas ir reikia padaryti dar kai kurių pakeitimų, būtent atnaujinti nuorodas į kitus reglamentus, siekiant aiškumo būtų tikslinga Reglamentą (EB) Nr. 562/2005 panaikinti ir pakeisti nauju reglamentu.

| (3) | Eksporto grąžinamosios išmokos ir pagalba už nugriebtą pieną, perdirbtą į kazeiną, gali būti nustatomos remiantis informacija apie kainų pokyčius vidaus rinkoje ir tarptautinėje prekyboje. |
| --- | --- |

(3)

Eksporto grąžinamosios išmokos ir pagalba už nugriebtą pieną, perdirbtą į kazeiną, gali būti nustatomos remiantis informacija apie kainų pokyčius vidaus rinkoje ir tarptautinėje prekyboje.

| (4) | Būtina turėti galimybę palyginti produktų biržos kainas, ypač norint apskaičiuoti grąžinamųjų išmokų ir pagalbos sumas. Be to, būtina padidinti tų biržos kainų patikimumą įvertinant turimus duomenis. |
| --- | --- |

(4)

Būtina turėti galimybę palyginti produktų biržos kainas, ypač norint apskaičiuoti grąžinamųjų išmokų ir pagalbos sumas. Be to, būtina padidinti tų biržos kainų patikimumą įvertinant turimus duomenis.

| (5) | Siekiant supaprastinti ir sumažinti nacionalinių valdžios institucijų administracinę naštą, kiekvieną savaitę turėtų būti pranešama tik apie tų produktų, apie kuriuos informacija būtina atidžiai stebint pieno rinką, kainas. Kas mėnesį turėtų būti teikiami pranešimai apie kitus produktus, o pranešimai apie produktus, apie kuriuos informuoti nėra labai svarbu, turėtų būti panaikinti. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant supaprastinti ir sumažinti nacionalinių valdžios institucijų administracinę naštą, kiekvieną savaitę turėtų būti pranešama tik apie tų produktų, apie kuriuos informacija būtina atidžiai stebint pieno rinką, kainas. Kas mėnesį turėtų būti teikiami pranešimai apie kitus produktus, o pranešimai apie produktus, apie kuriuos informuoti nėra labai svarbu, turėtų būti panaikinti.

| (6) | Pranešimas apie produktų, kuriuos kiekvienoje valstybėje narėje gamina mažiau kaip trys gamintojai, kainas turėtų būti pažymėtas kaip konfidencialus ir turėtų būti naudojamas tik Komisijos ir kitur neskelbiamas. |
| --- | --- |

(6)

Pranešimas apie produktų, kuriuos kiekvienoje valstybėje narėje gamina mažiau kaip trys gamintojai, kainas turėtų būti pažymėtas kaip konfidencialus ir turėtų būti naudojamas tik Komisijos ir kitur neskelbiamas.

| (7) | Pieno rinkos priežiūrai pagerinti labai svarbu turėti informacijos apie produktų, kuriems būtina importo licencija, importą. Pagal 2001 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2535/2001, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo (4), 2 straipsnį nuo 2008 m. liepos 1 d. importo licencijų reikalaujama tik lengvatiniam importui. |
| --- | --- |

(7)

Pieno rinkos priežiūrai pagerinti labai svarbu turėti informacijos apie produktų, kuriems būtina importo licencija, importą. Pagal 2001 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2535/2001, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo (4), 2 straipsnį nuo 2008 m. liepos 1 d. importo licencijų reikalaujama tik lengvatiniam importui.

| (8) | 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006, nustatančio žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (5), 11 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nustatyta, kad valstybės narės praneša Komisijai apie kiekius, nurodytus išduotose importo licencijose, ir kiekius, nurodytus nepanaudotose arba iš dalies panaudotose importo licencijose pagal importo tarifines kvotas. Tos horizontaliosios nuostatos yra susijusios su ta pačia informacija, kuri nurodyta Reglamento (EB) Nr. 562/2005 7 straipsnio 1 dalyje ir 6 straipsnyje. Todėl įpareigojimas pranešti tą informaciją neturėtų būti įtrauktas į naująjį reglamentą. |
| --- | --- |

(8)

2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006, nustatančio žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (5), 11 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nustatyta, kad valstybės narės praneša Komisijai apie kiekius, nurodytus išduotose importo licencijose, ir kiekius, nurodytus nepanaudotose arba iš dalies panaudotose importo licencijose pagal importo tarifines kvotas. Tos horizontaliosios nuostatos yra susijusios su ta pačia informacija, kuri nurodyta Reglamento (EB) Nr. 562/2005 7 straipsnio 1 dalyje ir 6 straipsnyje. Todėl įpareigojimas pranešti tą informaciją neturėtų būti įtrauktas į naująjį reglamentą.

| (9) | 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008, nustatančio bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (6), 1 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje numatyti atvejai, kai būtina pateikti importo licenciją, ir produktai, kuriuos įvežant ją reikia pateikti. To reglamento II priedo K dalyje pateiktas sąrašas pieno produktų, kurie importuojami lengvatinėmis sąlygomis, išskyrus tarifines kvotas, ir kuriems taikomos importo licencijos. Komisijai turėtų būti pranešama apie šiuos produktus. |
| --- | --- |

(9)

2008 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008, nustatančio bendrąsias išsamias taisykles dėl importo ir eksporto licencijų bei išankstinio nustatymo sertifikatų sistemos taikymo žemės ūkio produktams (6), 1 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje numatyti atvejai, kai būtina pateikti importo licenciją, ir produktai, kuriuos įvežant ją reikia pateikti. To reglamento II priedo K dalyje pateiktas sąrašas pieno produktų, kurie importuojami lengvatinėmis sąlygomis, išskyrus tarifines kvotas, ir kuriems taikomos importo licencijos. Komisijai turėtų būti pranešama apie šiuos produktus.

| (10) | Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 2 antraštinės dalies III skyriuje nustatyta, kad kai kurios importo kvotos turi būti administruojamos pagal trečiųjų valstybių institucijų išduotą įvežimo kontrolės tvarkos (IMA 1) sertifikatą. Valstybės narės Komisijai praneša apie produktų, kuriems importo licencijos išduotos remiantis IMA 1 sertifikatais, kiekius. Patirtis parodė, kad tokio pranešimo ne visada pakanka, kad būtų galima atidžiai stebėti tokį importą kiekviename etape. Reikėtų nustatyti, kad būtų perduodama papildoma informacija. |
| --- | --- |

(10)

Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 2 antraštinės dalies III skyriuje nustatyta, kad kai kurios importo kvotos turi būti administruojamos pagal trečiųjų valstybių institucijų išduotą įvežimo kontrolės tvarkos (IMA 1) sertifikatą. Valstybės narės Komisijai praneša apie produktų, kuriems importo licencijos išduotos remiantis IMA 1 sertifikatais, kiekius. Patirtis parodė, kad tokio pranešimo ne visada pakanka, kad būtų galima atidžiai stebėti tokį importą kiekviename etape. Reikėtų nustatyti, kad būtų perduodama papildoma informacija.

| (11) | Kad būtų galima nuolatos atidžiai stebėti prekybos srautus ir taip įvertinti grąžinamųjų išmokų poveikį, reikalinga informacija apie produktų, kuriems nustatytos grąžinamosios išmokos, eksportą, ypač apie konkurso tvarka paskirtus kiekius. |
| --- | --- |

(11)

Kad būtų galima nuolatos atidžiai stebėti prekybos srautus ir taip įvertinti grąžinamųjų išmokų poveikį, reikalinga informacija apie produktų, kuriems nustatytos grąžinamosios išmokos, eksportą, ypač apie konkurso tvarka paskirtus kiekius.

| (12) | Kad būtų galima įgyvendinti Susitarimą dėl žemės ūkio, sudarytą per Daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raundą (toliau – Susitarimas dėl žemės ūkio), patvirtintą Tarybos sprendimu 94/800/EB (7), turi būti teikiama įvairi ir išsami informacija apie importą bei eksportą, visų pirma informacija, susijusi su licencijų paraiškomis ir licencijų naudojimo būdais, siekiant užtikrinti Susitarime dėl žemės ūkio numatytų įsipareigojimų laikymąsi. Skubi informacija apie eksporto tendencijas reikalinga tam, kad būtų galima maksimaliai pasinaudoti tokiais įsipareigojimais. |
| --- | --- |

(12)

Kad būtų galima įgyvendinti Susitarimą dėl žemės ūkio, sudarytą per Daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raundą (toliau – Susitarimas dėl žemės ūkio), patvirtintą Tarybos sprendimu 94/800/EB (7), turi būti teikiama įvairi ir išsami informacija apie importą bei eksportą, visų pirma informacija, susijusi su licencijų paraiškomis ir licencijų naudojimo būdais, siekiant užtikrinti Susitarime dėl žemės ūkio numatytų įsipareigojimų laikymąsi. Skubi informacija apie eksporto tendencijas reikalinga tam, kad būtų galima maksimaliai pasinaudoti tokiais įsipareigojimais.

| (13) | 2009 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1187/2009, kuriuo nustatomos išsamios specialiosios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatų dėl pieno ir pieno produktų eksporto licencijų ir eksporto grąžinamųjų išmokų taikymo taisyklės (8), nustatytos specialiosios tam tikrų pieno produktų eksportavimo į Kanadą, Jungtines Valstijas ir Dominikos Respubliką taisyklės. Reikėtų numatyti atitinkamos informacijos teikimo tvarką. |
| --- | --- |

(13)

2009 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1187/2009, kuriuo nustatomos išsamios specialiosios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatų dėl pieno ir pieno produktų eksporto licencijų ir eksporto grąžinamųjų išmokų taikymo taisyklės (8), nustatytos specialiosios tam tikrų pieno produktų eksportavimo į Kanadą, Jungtines Valstijas ir Dominikos Respubliką taisyklės. Reikėtų numatyti atitinkamos informacijos teikimo tvarką.

| (14) | Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatyta speciali grąžinamųjų išmokų suteikimo už lydyto sūrio, pagaminto laikantis įvežimo perdirbti tvarkos, Bendrijos kilmės sudedamąsias dalis tvarka. Reikėtų numatyti atitinkamos informacijos teikimo tvarką. |
| --- | --- |

(14)

Reglamente (EB) Nr. 1187/2009 nustatyta speciali grąžinamųjų išmokų suteikimo už lydyto sūrio, pagaminto laikantis įvežimo perdirbti tvarkos, Bendrijos kilmės sudedamąsias dalis tvarka. Reikėtų numatyti atitinkamos informacijos teikimo tvarką.

| (15) | Remiantis per daugelį metų įgyta Komisijos gautos informacijos apdorojimo patirtimi galima teigti, kad kai kuri informacija, bet ne būtiniausia, galėtų būti pateikiama rečiau. |
| --- | --- |

(15)

Remiantis per daugelį metų įgyta Komisijos gautos informacijos apdorojimo patirtimi galima teigti, kad kai kuri informacija, bet ne būtiniausia, galėtų būti pateikiama rečiau.

| (16) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

SU PAGALBA UŽ NUGRIEBTĄ PIENĄ IR NUGRIEBTO PIENO MILTELIUS SUSIJUSIOS PRIEMONĖS

1 straipsnis

1.   Tais atvejais, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 99 straipsnio 1 dalį skiriama pagalba už nugriebtą pieną ir nugriebto pieno miltelius, naudojamus pašaruose, valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvieno mėnesio dvidešimtos dienos perduoda Komisijai informaciją apie praėjusį mėnesį, nurodydamos:

| a) | kombinuotiesiems pašarams gaminti sunaudotus nugriebto pieno kiekius, nurodytus atitinkamą mėnesį pateiktose pagalbos paraiškose; |
| --- | --- |

a)

kombinuotiesiems pašarams gaminti sunaudotus nugriebto pieno kiekius, nurodytus atitinkamą mėnesį pateiktose pagalbos paraiškose;

| b) | kombinuotiesiems pašarams gaminti sunaudotus denatūruotų nugriebto pieno miltelių kiekius, nurodytus atitinkamą mėnesį pateiktose pagalbos paraiškose; |
| --- | --- |

b)

kombinuotiesiems pašarams gaminti sunaudotus denatūruotų nugriebto pieno miltelių kiekius, nurodytus atitinkamą mėnesį pateiktose pagalbos paraiškose;

| c) | kombinuotiesiems pašarams gaminti sunaudotus nugriebto pieno miltelių kiekius, nurodytus atitinkamą mėnesį pateiktose pagalbos paraiškose. |
| --- | --- |

c)

kombinuotiesiems pašarams gaminti sunaudotus nugriebto pieno miltelių kiekius, nurodytus atitinkamą mėnesį pateiktose pagalbos paraiškose.

2.   Kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 100 straipsnį skiriama pagalba nugriebtam pienui perdirbti į kazeiną ir kazeinatus, valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvieno mėnesio dvidešimtos dienos praneša Komisijai apie nugriebto pieno kiekius, nurodytus praėjusį mėnesį pateiktose pagalbos paraiškose. Šis kiekis suskirstomas pagal pagaminto kazeino arba kazeinatų kokybę.

II   SKYRIUS

KAINOS

2 straipsnis

1.   Kiekvieną trečiadienį, ne vėliau kaip iki 12 val. (Briuselio laiku), valstybės narės praneša Komisijai apie šias praėjusią savaitę užregistruotas I.A priede išvardytų produktų gamintojo pardavimo kainas:

| a) | kiekvieno iš 1–6 punktuose nurodytų produktų, kurio nacionalinė produkcija sudaro ne mažiau kaip 1 % ES produkcijos; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno iš 1–6 punktuose nurodytų produktų, kurio nacionalinė produkcija sudaro ne mažiau kaip 1 % ES produkcijos;

| b) | kiekvienos rūšies sūrio, kurio produkcija sudaro ne mažiau kaip 4 % nacionalinės sūrio produkcijos. |
| --- | --- |

b)

kiekvienos rūšies sūrio, kurio produkcija sudaro ne mažiau kaip 4 % nacionalinės sūrio produkcijos.

Sviesto, nurodyto I.A priedo 4 ir 5 punktuose, nacionaline ir ES produkcija, į kurią reikia atsižvelgti taikant pirmosios pastraipos a punktą, laikoma bendra abiejų tuose punktuose nurodytų produktų produkcija.

2.   Ne vėliau kaip iki kiekvieno mėnesio dešimtos dienos valstybės narės praneša Komisijai apie šias praėjusį mėnesį užregistruotas I.B priede išvardytų produktų gamintojo pardavimo kainas:

| a) | kiekvieno produkto, išskyrus sūrius, kurio nacionalinė produkcija sudaro ne mažiau kaip 2 % ES produkcijos; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno produkto, išskyrus sūrius, kurio nacionalinė produkcija sudaro ne mažiau kaip 2 % ES produkcijos;

| b) | kiekvienos rūšies sūrio, išskyrus nurodytus 1 dalies b punkte, kurio produkcija sudaro ne mažiau kaip 8 % nacionalinės sūrio produkcijos. |
| --- | --- |

b)

kiekvienos rūšies sūrio, išskyrus nurodytus 1 dalies b punkte, kurio produkcija sudaro ne mažiau kaip 8 % nacionalinės sūrio produkcijos.

3.   Valstybės narės kuo skubiau, ir ne vėliau kaip iki mėnesio pabaigos, praneša Komisijai apie:

| a) | žalio pieno kainą, nustatytą pagal tikrąjį riebalų ir baltymų kiekį, kurią pieno gamintojai jų teritorijoje gavo už praėjusį mėnesį pristatytą pieno kiekį; |
| --- | --- |

a)

žalio pieno kainą, nustatytą pagal tikrąjį riebalų ir baltymų kiekį, kurią pieno gamintojai jų teritorijoje gavo už praėjusį mėnesį pristatytą pieno kiekį;

| b) | apskaičiuotą kainą už einamąjį mėnesį pristatytą pieną, jei yra duomenys. |
| --- | --- |

b)

apskaičiuotą kainą už einamąjį mėnesį pristatytą pieną, jei yra duomenys.

4.   Šiame straipsnyje sąvoka „gamintojo pardavimo kaina“ reiškia kainą, už kurią produktas perkamas iš įmonės, atskaičiavus mokesčius (PVM) ir visas kitas išlaidas (transporto, pakrovimo, prekių tvarkymo, sandėliavimo, padėklų, draudimo ir t. t.). Ši kaina siejama su parduotais produktais, įrašytais į sąskaitą faktūrą ataskaitiniu laikotarpiu.

3 straipsnis

1.   Kainos, apie kurias pranešama pagal 2 straipsnį, išreiškiamos svertiniu vidurkiu, nacionaline valiuta už 100 kg.

2.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, užtikrinančių, kad apie kainas perduodama informacija būtų tipinė, tiksli ir išsami. Tuo tikslu valstybės narės iki 2010 m. rugpjūčio 15 d. pateikia Komisijai II priede nustatyto pavyzdžio ataskaitą. Nauja ataskaita teikiama kiekvieną kartą, kai reikia atnaujinti ankstesnės ataskaitos duomenis.

3.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, užtikrinančių, kad atitinkami ūkinės veiklos vykdytojai iki atitinkamo termino pateiktų joms būtiną informaciją.

4.   Iki 2010 m. rugpjūčio 15 d. valstybės narės, naudodamosi I.A ir I.B prieduose nustatytais pavyzdžiais, perduoda Komisijai šią informaciją:

| a) | jei kaina, apie kurią reikia pranešti, yra produkto, kurį valstybėje narėje gamina mažiau kaip trys gamintojai, I.A ir I.B priedų skiltyje „pastabos“ įrašomas žodis „konfidencialu“. Ši informacija laikoma konfidencialia ir naudojama tik bendriems tikslams; |
| --- | --- |

a)

jei kaina, apie kurią reikia pranešti, yra produkto, kurį valstybėje narėje gamina mažiau kaip trys gamintojai, I.A ir I.B priedų skiltyje „pastabos“ įrašomas žodis „konfidencialu“. Ši informacija laikoma konfidencialia ir naudojama tik bendriems tikslams;

| b) | sūrių – tipinę pakuotę, apie kurios kainą pranešama; |
| --- | --- |

b)

sūrių – tipinę pakuotę, apie kurios kainą pranešama;

| c) | produktų, išskyrus sūrius, – jei kaina yra kitokios produkto pakuotės nei nurodyta skyrelyje „tipinė pakuotė“, I.A ir I.B priedų skiltyje „pastabos“ nurodoma faktinė produkto pakuotė, apie kurios kainą pranešama. |
| --- | --- |

c)

produktų, išskyrus sūrius, – jei kaina yra kitokios produkto pakuotės nei nurodyta skyrelyje „tipinė pakuotė“, I.A ir I.B priedų skiltyje „pastabos“ nurodoma faktinė produkto pakuotė, apie kurios kainą pranešama.

Kiekvieną kartą, kai reikia atnaujinti bet kurį iš pirmosios pastraipos a, b ir c punktuose nurodytų duomenų, valstybės narės apie tai praneša Komisijai.

III   SKYRIUS

PREKYBA

1   SKIRSNIS

Importas

4 straipsnis

Ne vėliau kaip iki kiekvieno mėnesio dešimtos dienos valstybės narės praneša Komisijai apie praėjusį mėnesį lengvatinėmis sąlygomis, išskyrus tarifines kvotas, importuotus pieno ir pieno produktų kiekius (kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 376/2008 II priedo I dalies K dalyje), kuriems išduotos importo licencijos, suskirstytus pagal KN kodą ir pagal kilmės šalių kodus.

Pranešimuose pateikiama ir informacija apie tai, kad licencijų neišduota.

5 straipsnis

Ne vėliau kaip iki kovo 31 d. valstybės narės perduoda Komisijai toliau nurodytus praėjusių metų duomenis, susijusius su importo licencijomis, išduotomis pateikus IMA 1 sertifikatą pagal Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 2 antraštinės dalies III skyriaus 1 skirsnį, suskirstytus pagal KN kodą, ir nurodo IMA 1 sertifikato numerius:

| a) | sertifikate nurodytų produktų kiekį ir importo licencijų išdavimo datą; |
| --- | --- |

a)

sertifikate nurodytų produktų kiekį ir importo licencijų išdavimo datą;

| b) | produktų, už kuriuos sugrąžintas užstatas, kiekį. |
| --- | --- |

b)

produktų, už kuriuos sugrąžintas užstatas, kiekį.

Pranešimuose pateikiama ir informacija apie tai, kad licencijų neišduota.

2   SKIRSNIS

Eksportas

6 straipsnis

1.   Valstybės narės kiekvieną darbo dieną iki 18 val. perduoda Komisijai informaciją, nurodydamos:

| a) | pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą ir pagal paskirties šalies kodą suskirstytus kiekius, nurodytus tą dieną pateiktose licencijų paraiškose:






  i) | kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 376/2008 1 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 15 ir 19 straipsniuose nurodytus produktus; |
| --- | --- | --- |

a)

pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą ir pagal paskirties šalies kodą suskirstytus kiekius, nurodytus tą dieną pateiktose licencijų paraiškose:

i)

kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 376/2008 1 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 15 ir 19 straipsniuose nurodytus produktus;

| ii) | kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 15 straipsnyje; |
| --- | --- |

ii)

kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 15 straipsnyje;

| b) | kai tinka – tai, kad tą dieną paraiškų nepateikta, išskyrus tą atvejį, kai Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3846/87 (9) I priedo 9 dalyje nurodytiems produktams eksporto grąžinamosios išmokos netaikomos arba taikomos 0 dydžio grąžinamosios išmokos; |
| --- | --- |

b)

kai tinka – tai, kad tą dieną paraiškų nepateikta, išskyrus tą atvejį, kai Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3846/87 (9) I priedo 9 dalyje nurodytiems produktams eksporto grąžinamosios išmokos netaikomos arba taikomos 0 dydžio grąžinamosios išmokos;

| c) | pagal paraiškas, pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų kodą ir pagal paskirties šalies kodą suskirstytus kiekius, nurodytus tą dieną pateiktose laikinųjų licencijų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 8 straipsnyje, paraiškose, nurodydamos:






  i) | paskutinę pasiūlymų teikimo dieną kartu su dokumento, patvirtinančio kvietimą dalyvauti konkurse dėl nustatytų kiekių, kopija; |
| --- | --- | --- |

c)

pagal paraiškas, pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų kodą ir pagal paskirties šalies kodą suskirstytus kiekius, nurodytus tą dieną pateiktose laikinųjų licencijų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 8 straipsnyje, paraiškose, nurodydamos:

i)

paskutinę pasiūlymų teikimo dieną kartu su dokumento, patvirtinančio kvietimą dalyvauti konkurse dėl nustatytų kiekių, kopija;

| ii) | kvietime dalyvauti konkurse nurodytą produktų kiekį; |
| --- | --- |

ii)

kvietime dalyvauti konkurse nurodytą produktų kiekį;

| d) | pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą ir pagal paskirties šalies kodą suskirstytus kiekius, kuriems tą dieną buvo galutinai išduotos arba panaikintos Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 8 straipsnyje nurodytos laikinosios licencijos, laikinosios licencijos išdavimo datą ir joje nurodytą kiekį; |
| --- | --- |

d)

pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą ir pagal paskirties šalies kodą suskirstytus kiekius, kuriems tą dieną buvo galutinai išduotos arba panaikintos Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 8 straipsnyje nurodytos laikinosios licencijos, laikinosios licencijos išdavimo datą ir joje nurodytą kiekį;

| e) | prireikus patikslintą šios dalies c punkte nurodytame kvietime dalyvauti konkurse nustatytą produktų kiekį; |
| --- | --- |

e)

prireikus patikslintą šios dalies c punkte nurodytame kvietime dalyvauti konkurse nustatytą produktų kiekį;

| f) | pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą suskirstytus kiekius, nurodytus pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 32 straipsnio 1 dalį išduotose licencijose, kuriose numatytos grąžinamosios išmokos. |
| --- | --- |

f)

pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą suskirstytus kiekius, nurodytus pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 32 straipsnio 1 dalį išduotose licencijose, kuriose numatytos grąžinamosios išmokos.

2.   Jei tam pačiam konkursui pateiktos kelios paraiškos, pakanka, kad kiekviena valstybė narė pateiktų po vieną 1 dalies c punkto i papunktyje nurodytą pranešimą.

7 straipsnis

1.   Valstybės narės iki kiekvieno mėnesio šešioliktos dienos perduoda Komisijai šią praėjusio mėnesio informaciją:

| a) | pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą suskirstytus produktų kiekius, nurodytus pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą atšauktose licencijų paraiškose; |
| --- | --- |

a)

pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą suskirstytus produktų kiekius, nurodytus pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 10 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą atšauktose licencijų paraiškose;

| b) | pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą suskirstytus nepanaudotus kiekius, nurodytus licencijose, kurios baigė galioti ir buvo grąžintos praėjusį mėnesį, o buvo išduotos nuo einamųjų GATT metų liepos 1 d.; |
| --- | --- |

b)

pagal pieno produktų eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros kodą suskirstytus nepanaudotus kiekius, nurodytus licencijose, kurios baigė galioti ir buvo grąžintos praėjusį mėnesį, o buvo išduotos nuo einamųjų GATT metų liepos 1 d.;

| c) | pagal KN kodą ir kilmės šalies kodą suskirstytus kiekius, kurie nėra Sutarties 28 straipsnio 2 dalyje nurodytoje padėtyje ir kurie importuojami pagal KN kodą 0406 30 klasifikuojamiems produktams gaminti, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 612/2009 (10) 12 straipsnio 5 dalies c punkte, ir kuriems buvo išduotas Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 15 straipsnyje nurodytas leidimas; |
| --- | --- |

c)

pagal KN kodą ir kilmės šalies kodą suskirstytus kiekius, kurie nėra Sutarties 28 straipsnio 2 dalyje nurodytoje padėtyje ir kurie importuojami pagal KN kodą 0406 30 klasifikuojamiems produktams gaminti, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 612/2009 (10) 12 straipsnio 5 dalies c punkte, ir kuriems buvo išduotas Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 15 straipsnyje nurodytas leidimas;

| d) | pagal KN kodą suskirstytus kiekius, kuriems išduotos licencijos ir kuriems netaikoma grąžinamoji išmoka, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 18 straipsnyje. |
| --- | --- |

d)

pagal KN kodą suskirstytus kiekius, kuriems išduotos licencijos ir kuriems netaikoma grąžinamoji išmoka, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 18 straipsnyje.

2.   Valstybės narės iki gruodžio 31 d. perduoda Komisijai pagal KN kodą suskirstytus kiekius, kuriems kitų kvotos metų licencijos išduotos pagal Reglamento (EB) Nr. 1187/2009 25 straipsnį.

IV   SKYRIUS

BENDROSIOS IR GALUTINĖS NUOSTATOS

8 straipsnis

1.   Šiame reglamente nurodytus pranešimus valstybės narės Komisijai teikia elektroninėmis priemonėmis, naudodamos Komisijos nurodytus metodus.

2.   Pranešimų forma ir turinys apibrėžiami remiantis kompetentingoms institucijoms Komisijos pateiktais modeliais ar metodais. Šie modeliai arba metodai pritaikomi ir atnaujinami, tinkamai informavus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą ir prireikus atitinkamas kompetentingas institucijas.

9 straipsnis

Komisija saugo ir prireikus pateikia valstybėms narėms iš jų gautus duomenis, informaciją ir dokumentus.

10 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 562/2005 panaikinamas.

Tačiau Reglamentas (EB) Nr. 562/2005 tebetaikomas duomenų, informacijos ir dokumentų, susijusių su šio reglamento taikymo laikotarpiu, perdavimui.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal šio reglamento III priede pateiktą atitikties lentelę.

11 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2010 rugpjūčio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 95, 2005 4 14, p. 11.

2

(3)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48.

3

(4)  OL L 341, 2001 12 22, p. 29.

4

(5)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

5

(6)  OL L 114, 2008 4 26, p. 3.

6

(7)  OL L 336, 1994 12 23, p. 1.

7

(8)  OL L 318, 2009 12 4, p. 1.

8

(9)  OL L 366, 1987 12 24, p. 1.

9

(10)  OL L 186, 2009 7 17, p. 1.

10

---

I.A PRIEDAS

KIEKVIENĄ SAVAITĘ TEIKIAMAS PRANEŠIMAS

Reglamento (ES) Nr. 479/2010 2 straipsnio 1 dalis

EUROPOS KOMISIJA – DG AGRI.C.4 – ŽEMĖS ŪKIO GENERALINIS DIREKTORATAS – GYVŪNINĖS KILMĖS PRODUKTŲ SKYRIUS

| | Valstybė narė ... |
| --- | --- |

Valstybė narė ...

| | Asmuo ryšiams ... |
| --- | --- |

Asmuo ryšiams ...

| | Telefonas ... |
| --- | --- |

Telefonas ...

| | Faksas ... |
| --- | --- |

Faksas ...

| | E. paštas ... |
| --- | --- |

E. paštas ...

| Produkto pavadinimas | KN kodas | Tipinė pakuotė | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Išrūgų milteliai |

Produkto pavadinimas

KN kodas

Tipinė pakuotė

Pastabos

1.

Išrūgų milteliai

0404 10 02

25 kg

| 2. | Nugriebto pieno milteliai, atitinkantys intervencijos kokybės reikalavimus |
| --- | --- |

2.

Nugriebto pieno milteliai, atitinkantys intervencijos kokybės reikalavimus

0402 10 19

25 kg

| 3. | Nenugriebto pieno milteliai |
| --- | --- |

3.

Nenugriebto pieno milteliai

0402 21 19

25 kg

| 4. | Sūdytas sviestas |
| --- | --- |

4.

Sūdytas sviestas

0405 10 19

25 kg

| 5. | Nesūdytas sviestas |
| --- | --- |

5.

Nesūdytas sviestas

0405 10 11

250 g

| 6. | Lydytas sviestas |
| --- | --- |

6.

Lydytas sviestas

0405 90 10

200 kg

| 7. | Cheddar sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas sudaro 45–50 % masės |
| --- | --- |

7.

Cheddar sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas sudaro 45–50 % masės

0406 90 21

(1)

| 8. | Gouda sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas sudaro 45–50 % masės |
| --- | --- |

8.

Gouda sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas sudaro 45–50 % masės

0406 90 78

(1)

| 9. | Edam sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas sudaro 40–45 % masės |
| --- | --- |

9.

Edam sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas sudaro 40–45 % masės

0406 90 23

(1)

| 10. | Emmental sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas sudaro 45–50 % masės |
| --- | --- |

10.

Emmental sūris, kurio sausosios medžiagos riebumas sudaro 45–50 % masės

0406 90 13

(1)

---

(1)  Pranešimuose apie sūrius nurodoma jų tipiškiausia pakuotė.

---

I.B PRIEDAS

KIEKVIENĄ MĖNESĮ TEIKIAMAS PRANEŠIMAS

Reglamento (ES) Nr. 479/2010 2 straipsnio 2 dalis

EUROPOS KOMISIJA – DG AGRI.C.4 – ŽEMĖS ŪKIO GENERALINIS DIREKTORATAS – GYVŪNINĖS KILMĖS PRODUKTŲ SKYRIUS

Valstybė narė ...

Asmuo ryšiams ...

Telefonas ...

Faksas ...

E. paštas: ...

| Produkto pavadinimas | KN kodas | Tipinė pakuotė | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Nugriebto pieno milteliai, skirti pašarams |

Produkto pavadinimas

KN kodas

Tipinė pakuotė

Pastabos

1.

Nugriebto pieno milteliai, skirti pašarams

0402 10 19 ANIM

20 t

| 2. | Kazeinas |
| --- | --- |

2.

Kazeinas

3501 10

25 kg (maišeliai)

| 3. | Sūriai: |
| --- | --- |

3.

Sūriai:

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

---

(1)  Pranešimuose apie sūrius nurodoma jų tipiškiausia pakuotė.

---

II PRIEDAS

Duomenys, įtrauktini į pranešimą apie žalio pieno ir pieno produktų kainas, kuris pagal 3 straipsnį pateikiamas Komisijai
   (1)

| 1. | Rinkos organizavimas ir struktūra:
  bendra aptariamo produkto rinkos struktūros apžvalga |
| --- | --- |

1.

Rinkos organizavimas ir struktūra:

bendra aptariamo produkto rinkos struktūros apžvalga

| 2. | Produkto apibūdinimas:
  sudėtis (riebumas, sausosios medžiagos kiekis, neriebalinės medžiagos drėgmės kiekis), kokybės klasė, pagaminimo laikas arba brandinimo etapas, pateikimo ir įpakavimo sąlygos (pvz., nepakuotas, 25 kg maišais), kitos charakteristikos |
| --- | --- |

2.

Produkto apibūdinimas:

sudėtis (riebumas, sausosios medžiagos kiekis, neriebalinės medžiagos drėgmės kiekis), kokybės klasė, pagaminimo laikas arba brandinimo etapas, pateikimo ir įpakavimo sąlygos (pvz., nepakuotas, 25 kg maišais), kitos charakteristikos

| 3. | Įrašo atlikimo vieta ir tvarka:






  a) | institucija, atsakinga už kainų statistiką (adresas, faksas, e. paštas); |
| --- | --- | --- |

3.

Įrašo atlikimo vieta ir tvarka:

a)

institucija, atsakinga už kainų statistiką (adresas, faksas, e. paštas);

| b) | įrašo punktų skaičius ir geografinė vietovė arba regionas, kuriam taikomos kainos; |
| --- | --- |

b)

įrašo punktų skaičius ir geografinė vietovė arba regionas, kuriam taikomos kainos;

| c) | apklausos metodas (pvz., tiesioginė pirmųjų pirkėjų apklausa). Jeigu kainas nustato rinkodaros taryba, reikėtų nurodyti, ar jos paremtos nuomone ar faktais. Jeigu naudojama antrinė informacija, reikėtų nurodyti šaltinius (pvz., naudojimasis rinkos ataskaitomis); |
| --- | --- |

c)

apklausos metodas (pvz., tiesioginė pirmųjų pirkėjų apklausa). Jeigu kainas nustato rinkodaros taryba, reikėtų nurodyti, ar jos paremtos nuomone ar faktais. Jeigu naudojama antrinė informacija, reikėtų nurodyti šaltinius (pvz., naudojimasis rinkos ataskaitomis);

| d) | statistinis kainų apdorojimas, įskaitant perskaičiavimo koeficientus, naudojamus paverčiant produkto svorį į reprezentacinį svorį, numatytą I priede. |
| --- | --- |

d)

statistinis kainų apdorojimas, įskaitant perskaičiavimo koeficientus, naudojamus paverčiant produkto svorį į reprezentacinį svorį, numatytą I priede.

| 4. | Produkcija:
  Valstybės narės metinė (apskaičiuota) produkcija |
| --- | --- |

4.

Produkcija:

Valstybės narės metinė (apskaičiuota) produkcija

| 5. | Reprezentatyvumas:
  užregistruotų produktų kiekio dalis (pvz., procentinė metinės produkcijos dalis) |
| --- | --- |

5.

Reprezentatyvumas:

užregistruotų produktų kiekio dalis (pvz., procentinė metinės produkcijos dalis)

| 6. | Kiti atitinkami aspektai |
| --- | --- |

6.

Kiti atitinkami aspektai

---

(1)  Šis pranešimas siunčiamas adresu: European Commission — DG AGRI.C.4 — Animal products (Europos Komisija – DG AGRI.C.4 – žemės ūkio generalinis direktoratas – gyvūninės kilmės produktų skyrius).

---

III PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 562/2005 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | — |
| 2 straipsnis | — |
| 3 straipsnis | — |
| 4 straipsnis | — |
| 5 straipsnis | 1 straipsnis |
| 6 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis |
| — | 2 straipsnio 2 dalis |
| 6 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 3 dalis, 3 straipsnio 1 dalis |
| 6 straipsnio 3 dalis | 3 straipsnio 2 dalis |
| 6 straipsnio 4 dalis | 3 straipsnio 3 dalis |
| 6 straipsnio 5 dalis | 2 straipsnio 4 dalis |
| — | 3 straipsnio 4 dalis |
| 7 straipsnio 1 dalis | — |
| 7 straipsnio 2 dalis | — |
| 7 straipsnio 3 dalis | — |
| 7 straipsnio 4 dalis | 4 straipsnis |
| 7 straipsnio 5 dalis | 4 straipsnis |
| 7 straipsnio 6 dalis | — |
| 8 straipsnis | 5 straipsnis |
| 9 straipsnio 1 dalis | 6 straipsnio 1 dalis |
| 9 straipsnio 2 dalis | 6 straipsnio 2 dalis |
| 9 straipsnio 3 dalis | — |
| 10 straipsnis | — |
| 11 straipsnio a punktas | 7 straipsnio 1 dalies a punktas |
| 11 straipsnio b punktas | 7 straipsnio 1 dalies b punktas |
| 11 straipsnio c punktas | — |
| 11 straipsnio d punktas | 7 straipsnio 1 dalies c punktas |
| 11 straipsnio e punktas | 7 straipsnio 1 dalies d punktas |
| 11 straipsnio e punktas | 7 straipsnio 2 dalis |
| 12 straipsnis | — |
| 13 straipsnis | — |
| 14 straipsnis | 8 straipsnis |
| 15 straipsnis | 9 straipsnis |
| 16 straipsnis | 10 straipsnis |
| 17 straipsnis | 11 straipsnis |
| I priedas | — |
| II priedas | — |
| III priedas | — |
| IV priedas | — |
| V priedas | — |
| VI priedas | I.A A ir I.B priedai |
| VII priedas | — |
| VIII priedas | — |
| IX priedas | — |
| X priedas | — |
| XI priedas | — |
| XII priedas | II priedas |
| XIII priedas | III priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 562/2005

Šis reglamentas

1 straipsnis

—

2 straipsnis

—

3 straipsnis

—

4 straipsnis

—

5 straipsnis

1 straipsnis

6 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

—

2 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 3 dalis, 3 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 5 dalis

2 straipsnio 4 dalis

—

3 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 1 dalis

—

7 straipsnio 2 dalis

—

7 straipsnio 3 dalis

—

7 straipsnio 4 dalis

4 straipsnis

7 straipsnio 5 dalis

4 straipsnis

7 straipsnio 6 dalis

—

8 straipsnis

5 straipsnis

9 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 3 dalis

—

10 straipsnis

—

11 straipsnio a punktas

7 straipsnio 1 dalies a punktas

11 straipsnio b punktas

7 straipsnio 1 dalies b punktas

11 straipsnio c punktas

—

11 straipsnio d punktas

7 straipsnio 1 dalies c punktas

11 straipsnio e punktas

7 straipsnio 1 dalies d punktas

11 straipsnio e punktas

7 straipsnio 2 dalis

12 straipsnis

—

13 straipsnis

—

14 straipsnis

8 straipsnis

15 straipsnis

9 straipsnis

16 straipsnis

10 straipsnis

17 straipsnis

11 straipsnis

I priedas

—

II priedas

—

III priedas

—

IV priedas

—

V priedas

—

VI priedas

I.A A ir I.B priedai

VII priedas

—

VIII priedas

—

IX priedas

—

X priedas

—

XI priedas

—

XII priedas

II priedas

XIII priedas

III priedas

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 135/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 135/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 480/2010

2010 m. birželio 1 d.

kuriuo patvirtinami esminiai Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimai (Spressa delle Giudicarie (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos Spressa delle Giudicarie, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2400/96 (2) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2275/2003 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką. |
| --- | --- |

(1)

Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Italijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos Spressa delle Giudicarie, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2400/96 (2) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2275/2003 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio nuostatas šie pakeitimai yra esminiai, todėl pakeitimų paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 6 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje. Komisija prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį negavo, todėl šie pakeitimai turi būti patvirtinti, |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio nuostatas šie pakeitimai yra esminiai, todėl pakeitimų paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 6 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje. Komisija prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį negavo, todėl šie pakeitimai turi būti patvirtinti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbti šio reglamento priede nurodyto pavadinimo specifikacijos pakeitimai patvirtinami.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL L 327, 1996 12 18, p. 11.

2

(3)  OL L 336, 2003 12 23, p. 44.

3

(4)  OL C 238, 2009 10 3, p. 14.

4

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.3 klasė.   Sūriai

ITALIJA

Spressa delle Giudicarie (SKVN)

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 135/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 135/38

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 481/2010

2010 m. birželio 1 d.

kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES–SPGS) nuostatos dėl 2011 m. šalutinių tikslinių kintamųjų, susijusių su iš kartos į kartą išliekančių nepalankių sąlygų, sąrašo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES – SPGS) (1), ypač į jo 15 straipsnio 2 dalies f punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1177/2003 nustatyta bendra sisteminio Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas rengimo sistema, į kurią įtraukiami nacionalinio ir Europos Sąjungos lygmens palyginami ir laiku pateikiami skerspjūvio bei išilginio pjūvio duomenys apie pajamas ir skurdo bei socialinės atskirties lygį ir sudėtį. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1177/2003 nustatyta bendra sisteminio Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas rengimo sistema, į kurią įtraukiami nacionalinio ir Europos Sąjungos lygmens palyginami ir laiku pateikiami skerspjūvio bei išilginio pjūvio duomenys apie pajamas ir skurdo bei socialinės atskirties lygį ir sudėtį.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1177/2003 15 straipsnio 2 dalies f punktą būtina taikyti įgyvendinimo priemones, susijusias su šalutinių tikslinių sričių ir kintamųjų, kasmet įtraukiamų į ES – SPGS skerspjūvio komponentą, sąrašu. Reikėtų sudaryti 2011 m. šalutinių tikslinių kintamųjų, įtrauktinų į iš kartos į kartą išliekančių nepalankių sąlygų modulį, sąrašą. Jame taip pat turėtų būti nurodyti kintamųjų kodai ir apibrėžtys. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1177/2003 15 straipsnio 2 dalies f punktą būtina taikyti įgyvendinimo priemones, susijusias su šalutinių tikslinių sričių ir kintamųjų, kasmet įtraukiamų į ES – SPGS skerspjūvio komponentą, sąrašu. Reikėtų sudaryti 2011 m. šalutinių tikslinių kintamųjų, įtrauktinų į iš kartos į kartą išliekančių nepalankių sąlygų modulį, sąrašą. Jame taip pat turėtų būti nurodyti kintamųjų kodai ir apibrėžtys.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2011 m. iš kartos į kartą išliekančių nepalankių sąlygų modulio, įtrauktino į Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES – SPGS) skerspjūvio komponentą, šalutinių tikslinių kintamųjų, kintamųjų kodų ir apibrėžčių sąrašas nustatomas priede.

2 straipsnis

Reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 165, 2003 7 3, p. 1.

1

---

PRIEDAS

Šiame reglamente naudojami šie vienetai, duomenų rinkimo būdai, tiriamasis laikotarpis ir apibrėžtys:

1.   Vienetas

Informacija pateikiama apie visus esamus namų ūkio narius arba, jei taikoma, apie visus atrinktus ne jaunesnius kaip 24 m. amžiaus ir ne vyresnius kaip 60 m. amžiaus respondentus.

2.   Duomenų rinkimo būdas

Dėl informacijos, kuri turi būti surinkta, pobūdžio leidžiama tik tiesiogiai apklausti asmenį arba informaciją paimti iš registrų. Išimties tvarka vietoj laikinai nesančių ar neveiksnių asmenų apklausiami jiems atstovaujantys asmenys.

3.   Ataskaitinis laikotarpis

Ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis, kai apklausiamas asmuo buvo maždaug 14 m. amžiaus.

4.   Apibrėžtys

(1)   Tėvas– asmuo, kurį apklausiamas asmuo laikė esant savo tėvu tuo metu, kai jam (jai) buvo maždaug 14 m. Paprastai tėvas yra biologinis tėvas, tačiau jeigu apklausiamasis ataskaitiniu laikotarpiu savo tėvu laiko kitą asmenį, atsakymai turi būti susiję su pastaruoju, net jeigu biologinis tėvas yra gyvas ir žinoma, kas jis.

(2)   Motina– asmuo, kurį apklausiamas asmuo laikė esant savo motina tuo metu, kai jam (jai) buvo maždaug 14 m. Paprastai motina yra biologinė motina, tačiau jeigu apklausiamasis ataskaitiniu laikotarpiu savo motina laiko kitą asmenį, atsakymai turi būti susiję su pastarąja, net jeigu biologinė motina yra gyva ir žinoma, kas ji.

(3)   Namų ūkis– namų ūkis, kuriame respondentas gyveno, kai jam (jai) buvo maždaug 14 m. Jei respondento tėvai išsiskyrę ir bendrai globojo vaiką (tėvas ir motina per pusę), respondentas savo namų ūkį turėtų pasirinkti objektyviai, atsižvelgdamas į savo pagrindinį adresą, t. y. nurodytąjį gyventojų registre ir (arba) jo (jos) tapatybės kortelėje arba pase, kai jam (jai) buvo maždaug 14 m., arba subjektyviai, atsižvelgdamas į tai, kur jis (ji) labiau jautėsi esantis namuose, kai jam (jai) buvo maždaug 14 m. Išsamias gaires rasite čia: „Tikslinių kintamųjų aprašymas: skerspjūvio bei išilginio pjūvio duomenys“ (ES – SPGS 065 – 2010 priemonė). Vienetai.

TIKSLINIŲ KINTAMŲJŲ SRITYS IR SĄRAŠAS

| | 2011 m. modulis | Iš kartos į kartą išliekančios nepalankios sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Kintamojo pavadinimas | Kodas | Tikslinis kintamasis |
| Pagrindiniai duomenys |
| RB030 | | Asmens tapatybė |
| Tapatybės Nr. | Asmens tapatybės numeris |
| PT005 | | Asmeninis kartų skerspjūvio svoris |
| 0+(2.5 forma) | Svoris |
| Šeimos duomenys |
| PT010 | | Tėvai |
| 1 | Gyveno su abiem tėvais (arba tėvais laikomais asmenimis) |
| 2 | Gyveno tik su tėvu (arba tėvu laikomu asmeniu) |
| 3 | Gyveno tik su motina (arba motina laikomu asmeniu) |
| 4 | Gyveno privačiame namų ūkyje be tėvų |
| 5 | Gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje |
| PT010_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT020 | | Suaugusiųjų skaičius |
| | Skaičius (2 skaitmenys) 0–99 |
| PT020_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT030 | | Vaikų skaičius |
| | Skaičius (2 skaitmenys) 0–99 |
| PT030_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT040 | | Namų ūkyje gyvenančių asmenų, kurie dirba, skaičius |
| | Skaičius (2 skaitmenys) 0–99 |
| PT040_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT050 | | Tėvo gimimo metai |
| | Metai (4 skaitmenys) |
| – 1 | Nežino |
| PT050_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (tėvas nežinomas) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT060 | | Tėvo gimimo šalis |
| 1 | Gimęs respondento dabartinės gyvenamosios vietos šalyje (t. y. šalyje, kurioje atliekamas tyrimas) |
| 2 | Gimęs kitoje ES-27 šalyje |
| 3 | Gimęs kitoje Europos šalyje |
| 4 | Gimęs ne Europoje |
| – 1 | Nežino |
| PT060_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (tėvas nežinomas) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT070 | | Tėvo pilietybė |
| 1 | Respondento dabartinės gyvenamosios vietos šalies (t. y. šalies, kurioje atliekamas tyrimas) pilietis |
| 2 | Kitos ES-27 šalies pilietis |
| 3 | Kitos Europos šalies pilietis |
| 4 | Ne Europos šalies pilietis |
| – 1 | Nežino |
| PT070_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (tėvas nežinomas) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT080 | | Motinos gimimo metai |
| | Metai (4 skaitmenys) |
| – 1 | Nežino |
| PT080_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (motina nežinoma) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT090 | | Motinos gimimo šalis |
| 1 | Gimusi respondento dabartinės gyvenamosios vietos šalyje (t. y. šalyje, kurioje atliekamas tyrimas) |
| 2 | Gimusi kitoje ES-27 šalyje |
| 3 | Gimusi kitoje Europos šalyje |
| 4 | Gimusi ne Europoje |
| – 1 | Nežino |
| PT090_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (motina nežinoma) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT100 | | Motinos pilietybė |
| 1 | Respondento dabartinės gyvenamosios vietos šalies (t. y. šalies, kurioje atliekamas tyrimas) pilietė |
| 2 | Kitos ES-27 šalies pilietė |
| 3 | Kitos Europos šalies pilietė |
| 4 | Ne Europos šalies pilietė |
| – 1 | Nežino |
| PT100_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (motina nežinoma) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| Duomenys apie išsilavinimą |
| PT110 | | Aukščiausias tėvo išsilavinimo lygis |
| 0 | Tėvas nemokėjo skaityti ar rašyti nė viena kalba |
| 1 | (Ikimokyklinis, pradinis arba pagrindinis išsilavinimas) |
| 2 | Vidurinis (vidurinis išsilavinimas ir aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas, baigus vidurinę mokyklą) |
| 3 | Aukštasis (aukštojo išsilavinimo pirmoji ir antroji pakopos) |
| – 1 | Nežino |
| PT110_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (tėvas nežinomas) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT120 | | Aukščiausias motinos išsilavinimo lygis |
| 0 | Motina nemokėjo skaityti ar rašyti nė viena kalba |
| 1 | (Ikimokyklinis, pradinis arba pagrindinis išsilavinimas) |
| 2 | Vidurinis (vidurinis išsilavinimas ir aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas, baigus vidurinę mokyklą) |
| 3 | Aukštasis (aukštojo išsilavinimo pirmoji ir antroji pakopos) |
| – 1 | Nežino |
| PT120_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (motina nežinoma) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| Duomenys apie profesinę veiklą |
| PT130 | | Tėvo aktyvumo statusas |
| 1 | Dirba |
| 2 | Dirba savarankiškai, įskaitant padedančius šeimos narius; |
| 3 | Bedarbis |
| 4 | Išėjęs į pensiją arba į paankstintą pensiją ar atsisakęs verslo |
| 5 | Atlieka namų ruošos užduotis ir priežiūros pareigas |
| 6 | Kitas neveiklus asmuo |
| – 1 | Nežino |
| PT130_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 3 | Netaikoma (tėvas miręs) |
| – 4 | Netaikoma (tėvas nežinomas) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT140 | | Tėvo vadovaujamos pareigos |
| 1 | Vadovas |
| 2 | Ne vadovas |
| – 1 | Nežino |
| PT140_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 2 | Netaikoma (tėvas nedirba) |
| – 3 | Netaikoma (tėvas miręs) |
| – 4 | Netaikoma (tėvas nežinomas) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT150 | | Pagrindinė tėvo veikla |
| | ISCO-08(COM) kodas (1 skaitmuo) |
| – 1 | Nežino |
| PT150_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 2 | Netaikoma (tėvas nedirba) |
| – 3 | Netaikoma (tėvas miręs) |
| – 4 | Netaikoma (tėvas nežinomas) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT160 | | Motinos aktyvumo statusas |
| 1 | Dirba |
| 2 | Dirba savarankiškai, įskaitant padedančius šeimos narius; |
| 3 | Bedarbė |
| 4 | Išėjusi į pensiją arba į paankstintą pensiją ar atsisakiusi verslo |
| 5 | Atlieka namų ruošos užduotis ir priežiūros pareigas |
| 6 | Kitas neveiklus asmuo |
| – 1 | Nežino |
| PT160_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 3 | Netaikoma (motina mirusi) |
| – 4 | Netaikoma (motina nežinoma) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT170 | | Motinos vadovaujamos pareigos |
| 1 | Vadovė |
| 2 | Ne vadovė |
| – 1 | Nežino |
| PT170_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 2 | Netaikoma (motina nedirba) |
| – 3 | Netaikoma (motina mirusi) |
| – 4 | Netaikoma (motina nežinoma) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT180 | | Pagrindinė motinos veikla |
| | ISCO-08(COM) kodas (1 skaitmuo) |
| – 1 | Nežino |
| PT180_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 2 | Netaikoma (motina nedirba) |
| – 3 | Netaikoma (motina mirusi) |
| – 4 | Netaikoma (motina nežinoma) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| Duomenys apie turtą |
| PT190 | | Namų ūkio finansinė padėtis |
| 1 | Labai bloga |
| 2 | Bloga |
| 3 | Santykinai bloga |
| 4 | Santykinai gera |
| 5 | Gera |
| 6 | Labai gera |
| – 1 | Nežino |
| PT190_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT200 | | Gebėjimas išgyventi iš pajamų |
| 1 | Labai sunku |
| 2 | Sunku |
| 3 | Gana sunku |
| 4 | Pakankamai lengva |
| 5 | Lengva |
| 6 | Labai lengva |
| – 1 | Nežino |
| PT200_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |
| PT210 | | Gyvenamojo būsto statusas |
| 1 | Savininkas |
| 2 | Nuomininkas |
| 3 | Apgyvendinimo vieta suteikta nemokamai |
| – 1 | Nežino |
| PT210_F | 1 | Kintamasis pateiktas |
| – 1 | Kintamasis nepateiktas |
| – 4 | Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje) |
| – 5 | Ne „atrinktas respondentas“ |
| – 6 | Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.) |

2011 m. modulis

Iš kartos į kartą išliekančios nepalankios sąlygos

Kintamojo pavadinimas

Kodas

Tikslinis kintamasis

Pagrindiniai duomenys

RB030

Asmens tapatybė

Tapatybės Nr.

Asmens tapatybės numeris

PT005

Asmeninis kartų skerspjūvio svoris

0+(2.5 forma)

Svoris

Šeimos duomenys

PT010

Tėvai

1

Gyveno su abiem tėvais (arba tėvais laikomais asmenimis)

2

Gyveno tik su tėvu (arba tėvu laikomu asmeniu)

3

Gyveno tik su motina (arba motina laikomu asmeniu)

4

Gyveno privačiame namų ūkyje be tėvų

5

Gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje

PT010_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT020

Suaugusiųjų skaičius

Skaičius (2 skaitmenys) 0–99

PT020_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT030

Vaikų skaičius

Skaičius (2 skaitmenys) 0–99

PT030_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT040

Namų ūkyje gyvenančių asmenų, kurie dirba, skaičius

Skaičius (2 skaitmenys) 0–99

PT040_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT050

Tėvo gimimo metai

Metai (4 skaitmenys)

– 1

Nežino

PT050_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (tėvas nežinomas)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT060

Tėvo gimimo šalis

1

Gimęs respondento dabartinės gyvenamosios vietos šalyje (t. y. šalyje, kurioje atliekamas tyrimas)

2

Gimęs kitoje ES-27 šalyje

3

Gimęs kitoje Europos šalyje

4

Gimęs ne Europoje

– 1

Nežino

PT060_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (tėvas nežinomas)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT070

Tėvo pilietybė

1

Respondento dabartinės gyvenamosios vietos šalies (t. y. šalies, kurioje atliekamas tyrimas) pilietis

2

Kitos ES-27 šalies pilietis

3

Kitos Europos šalies pilietis

4

Ne Europos šalies pilietis

– 1

Nežino

PT070_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (tėvas nežinomas)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT080

Motinos gimimo metai

Metai (4 skaitmenys)

– 1

Nežino

PT080_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (motina nežinoma)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT090

Motinos gimimo šalis

1

Gimusi respondento dabartinės gyvenamosios vietos šalyje (t. y. šalyje, kurioje atliekamas tyrimas)

2

Gimusi kitoje ES-27 šalyje

3

Gimusi kitoje Europos šalyje

4

Gimusi ne Europoje

– 1

Nežino

PT090_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (motina nežinoma)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT100

Motinos pilietybė

1

Respondento dabartinės gyvenamosios vietos šalies (t. y. šalies, kurioje atliekamas tyrimas) pilietė

2

Kitos ES-27 šalies pilietė

3

Kitos Europos šalies pilietė

4

Ne Europos šalies pilietė

– 1

Nežino

PT100_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (motina nežinoma)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

Duomenys apie išsilavinimą

PT110

Aukščiausias tėvo išsilavinimo lygis

0

Tėvas nemokėjo skaityti ar rašyti nė viena kalba

1

(Ikimokyklinis, pradinis arba pagrindinis išsilavinimas)

2

Vidurinis (vidurinis išsilavinimas ir aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas, baigus vidurinę mokyklą)

3

Aukštasis (aukštojo išsilavinimo pirmoji ir antroji pakopos)

– 1

Nežino

PT110_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (tėvas nežinomas)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT120

Aukščiausias motinos išsilavinimo lygis

0

Motina nemokėjo skaityti ar rašyti nė viena kalba

1

(Ikimokyklinis, pradinis arba pagrindinis išsilavinimas)

2

Vidurinis (vidurinis išsilavinimas ir aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas, baigus vidurinę mokyklą)

3

Aukštasis (aukštojo išsilavinimo pirmoji ir antroji pakopos)

– 1

Nežino

PT120_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (motina nežinoma)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

Duomenys apie profesinę veiklą

PT130

Tėvo aktyvumo statusas

1

Dirba

2

Dirba savarankiškai, įskaitant padedančius šeimos narius;

3

Bedarbis

4

Išėjęs į pensiją arba į paankstintą pensiją ar atsisakęs verslo

5

Atlieka namų ruošos užduotis ir priežiūros pareigas

6

Kitas neveiklus asmuo

– 1

Nežino

PT130_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 3

Netaikoma (tėvas miręs)

– 4

Netaikoma (tėvas nežinomas)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT140

Tėvo vadovaujamos pareigos

1

Vadovas

2

Ne vadovas

– 1

Nežino

PT140_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 2

Netaikoma (tėvas nedirba)

– 3

Netaikoma (tėvas miręs)

– 4

Netaikoma (tėvas nežinomas)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT150

Pagrindinė tėvo veikla

ISCO-08(COM) kodas (1 skaitmuo)

– 1

Nežino

PT150_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 2

Netaikoma (tėvas nedirba)

– 3

Netaikoma (tėvas miręs)

– 4

Netaikoma (tėvas nežinomas)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT160

Motinos aktyvumo statusas

1

Dirba

2

Dirba savarankiškai, įskaitant padedančius šeimos narius;

3

Bedarbė

4

Išėjusi į pensiją arba į paankstintą pensiją ar atsisakiusi verslo

5

Atlieka namų ruošos užduotis ir priežiūros pareigas

6

Kitas neveiklus asmuo

– 1

Nežino

PT160_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 3

Netaikoma (motina mirusi)

– 4

Netaikoma (motina nežinoma)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT170

Motinos vadovaujamos pareigos

1

Vadovė

2

Ne vadovė

– 1

Nežino

PT170_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 2

Netaikoma (motina nedirba)

– 3

Netaikoma (motina mirusi)

– 4

Netaikoma (motina nežinoma)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT180

Pagrindinė motinos veikla

ISCO-08(COM) kodas (1 skaitmuo)

– 1

Nežino

PT180_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 2

Netaikoma (motina nedirba)

– 3

Netaikoma (motina mirusi)

– 4

Netaikoma (motina nežinoma)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

Duomenys apie turtą

PT190

Namų ūkio finansinė padėtis

1

Labai bloga

2

Bloga

3

Santykinai bloga

4

Santykinai gera

5

Gera

6

Labai gera

– 1

Nežino

PT190_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT200

Gebėjimas išgyventi iš pajamų

1

Labai sunku

2

Sunku

3

Gana sunku

4

Pakankamai lengva

5

Lengva

6

Labai lengva

– 1

Nežino

PT200_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

PT210

Gyvenamojo būsto statusas

1

Savininkas

2

Nuomininkas

3

Apgyvendinimo vieta suteikta nemokamai

– 1

Nežino

PT210_F

1

Kintamasis pateiktas

– 1

Kintamasis nepateiktas

– 4

Netaikoma (gyveno kolektyviniame namų ūkyje arba įstaigoje)

– 5

Ne „atrinktas respondentas“

– 6

Netinkama amžiaus grupė (25–59 m.)

---

| 2.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 135/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 135/46

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 482/2010

2010 m. birželio 1 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. birželio 2 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. birželio 1 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 92,7 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 64,6 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 54,8 |
| TR | 120,0 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,5 |
| ZZ | 111,5 |
| 0805 50 10 | AR | 95,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,4 |
| ZA | 105,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 78,5 |
| CA | 80,1 |
| CL | 87,2 |
| CN | 73,5 |
| IL | 49,0 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 121,3 |
| US | 140,3 |
| UY | 81,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 83,1 |
| 0809 20 95 | TR | 534,1 |
| ZZ | 534,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

92,7

TR

64,5

ZZ

64,6

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

54,8

TR

120,0

ZZ

65,6

0709 90 70

TR

111,5

ZZ

111,5

0805 50 10

AR

95,7

BR

112,1

TR

93,4

ZA

105,5

ZZ

101,7

0808 10 80

AR

89,4

BR

78,5

CA

80,1

CL

87,2

CN

73,5

IL

49,0

MK

26,7

NZ

121,3

US

140,3

UY

81,7

ZA

86,9

ZZ

83,1

0809 20 95

TR

534,1

ZZ

534,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---