# Euroopan unionin L 135/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.135.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 135 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta2. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.135.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 135

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta2. kesäkuu 2010

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 477/2010/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön tehdyn neuvoston päätöksen 79/542/ETY kumoamisesta | 1 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 477/2010/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön tehdyn neuvoston päätöksen 79/542/ETY kumoamisesta

1

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 478/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa | 3 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 479/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista säännöistä siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden ilmoituksista komissiolle maito- ja maitotuotealalla | 26 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 480/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suurten muutosten hyväksymisestä (Spressa delle Giudicarie (SAN)) | 36 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 481/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 täytäntöönpanosta sukupolvelta toiseen siirtyvää huono-osaisuutta koskevien vuoden 2011 toissijaisten tavoitemuuttujien luettelon osalta (
  1
  ) | 38 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 482/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 46 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 478/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa

3

*

Komission asetus (EU) N:o 479/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista säännöistä siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden ilmoituksista komissiolle maito- ja maitotuotealalla

26

*

Komission asetus (EU) N:o 480/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suurten muutosten hyväksymisestä (Spressa delle Giudicarie (SAN))

36

*

Komission asetus (EU) N:o 481/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 täytäntöönpanosta sukupolvelta toiseen siirtyvää huono-osaisuutta koskevien vuoden 2011 toissijaisten tavoitemuuttujien luettelon osalta (
  1
  )

1

38

Komission asetus (EU) N:o 482/2010, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 135/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 477/2010/EU,

annettu 19 päivänä toukokuuta 2010,

luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön tehdyn neuvoston päätöksen 79/542/ETY kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan sekä 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2)

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien sekä tuoreen lihan tai lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista 12 päivänä joulukuuta 1972 annetussa neuvoston direktiivissä 72/462/ETY (3) säädettiin luettelosta, joka on laadittava niistä maista tai niiden osista, joista jäsenvaltioiden on sallittava tiettyjen elävien eläinten ja tiettyjen eläinten tuoreen lihan tuonti. |
| --- | --- |

(1)

Terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien sekä tuoreen lihan tai lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista 12 päivänä joulukuuta 1972 annetussa neuvoston direktiivissä 72/462/ETY (3) säädettiin luettelosta, joka on laadittava niistä maista tai niiden osista, joista jäsenvaltioiden on sallittava tiettyjen elävien eläinten ja tiettyjen eläinten tuoreen lihan tuonti.

| (2) | Tämän vuoksi luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön tehtiin 21 päivänä joulukuuta 1976 neuvoston päätös 79/542/ETY (4). Kyseisessä päätöksessä vahvistettiin terveyttä koskevat edellytykset tuotaessa unioniin eläviä eläimiä, hevoseläimiä lukuun ottamatta, ja tällaisten eläinten, hevoseläimet mukaan luettuina, tuoretta lihaa, raakalihavalmisteita lukuun ottamatta. Kyseisen päätöksen liitteissä I ja II esitettiin lisäksi luettelot kolmansista maista tai niiden osista, joista saa tuoda unioniin tiettyjä eläviä eläimiä ja niiden tuoretta lihaa, sekä eläinlääkärintodistusten mallit. |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön tehtiin 21 päivänä joulukuuta 1976 neuvoston päätös 79/542/ETY (4). Kyseisessä päätöksessä vahvistettiin terveyttä koskevat edellytykset tuotaessa unioniin eläviä eläimiä, hevoseläimiä lukuun ottamatta, ja tällaisten eläinten, hevoseläimet mukaan luettuina, tuoretta lihaa, raakalihavalmisteita lukuun ottamatta. Kyseisen päätöksen liitteissä I ja II esitettiin lisäksi luettelot kolmansista maista tai niiden osista, joista saa tuoda unioniin tiettyjä eläviä eläimiä ja niiden tuoretta lihaa, sekä eläinlääkärintodistusten mallit.

| (3) | Kyseisen päätöksen tekemisen jälkeen yhteisön muissa säädöksissä on säädetty lukuisista uusista eläinten terveyteen ja kansanterveyteen liittyvistä vaatimuksista; näitä säädöksiä ovat esimerkiksi ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu neuvoston direktiivi 2002/99/EY (5), eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annettu neuvoston direktiivi 2004/68/EY (6), elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004 (7), eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004 (8), ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004 (9) sekä rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004 (10). |
| --- | --- |

(3)

Kyseisen päätöksen tekemisen jälkeen yhteisön muissa säädöksissä on säädetty lukuisista uusista eläinten terveyteen ja kansanterveyteen liittyvistä vaatimuksista; näitä säädöksiä ovat esimerkiksi ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annettu neuvoston direktiivi 2002/99/EY (5), eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annettu neuvoston direktiivi 2004/68/EY (6), elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 852/2004 (7), eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 853/2004 (8), ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004 (9) sekä rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004 (10).

| (4) | Kyseiset yhteisön säädökset muodostavat uudet alaa koskevat sääntelypuitteet, ja myös direktiivi 72/462/ETY on kumottu direktiivillä 2004/68/EY. |
| --- | --- |

(4)

Kyseiset yhteisön säädökset muodostavat uudet alaa koskevat sääntelypuitteet, ja myös direktiivi 72/462/ETY on kumottu direktiivillä 2004/68/EY.

| (5) | Direktiivin 2004/68/EY 20 artiklassa säädetään, että soveltamista koskevat säännöt, jotka vahvistetaan direktiivin 72/462/ETY mukaisesti hyväksytyissä elävien eläinten, lihan ja lihatuotteiden tuontia koskevissa päätöksissä, muun muassa päätöksessä 79/542/ETY, jäävät voimaan, kunnes ne korvataan uuden lainsäädännön puitteissa hyväksytyillä toimilla. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivin 2004/68/EY 20 artiklassa säädetään, että soveltamista koskevat säännöt, jotka vahvistetaan direktiivin 72/462/ETY mukaisesti hyväksytyissä elävien eläinten, lihan ja lihatuotteiden tuontia koskevissa päätöksissä, muun muassa päätöksessä 79/542/ETY, jäävät voimaan, kunnes ne korvataan uuden lainsäädännön puitteissa hyväksytyillä toimilla.

| (6) | Lisäksi ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista elintarvikehygienia- ja terveyssäännöistä annettujen tiettyjen direktiivien kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/41/EY (11) 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, että direktiivin 72/462/ETY perusteella annettuja täytäntöönpanosääntöjä sovelletaan edelleen siihen saakka, kunnes asetuksen (EY) N:o 852/2004, asetuksen (EY) N:o 853/2004, asetuksen (EY) N:o 854/2004 tai direktiivin 2002/99/EY perusteella on annettu tarvittavat säännökset. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen eläinperäisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista elintarvikehygienia- ja terveyssäännöistä annettujen tiettyjen direktiivien kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/41/EY (11) 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, että direktiivin 72/462/ETY perusteella annettuja täytäntöönpanosääntöjä sovelletaan edelleen siihen saakka, kunnes asetuksen (EY) N:o 852/2004, asetuksen (EY) N:o 853/2004, asetuksen (EY) N:o 854/2004 tai direktiivin 2002/99/EY perusteella on annettu tarvittavat säännökset.

| (7) | Sellaisten kolmansien maiden ja alueiden tai niiden osien luetteloiden vahvistamisesta, joista on sallittua tuoda Euroopan unionin alueelle tiettyjä eläimiä ja tuoretta lihaa, sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista 12 päivänä maaliskuuta 2010 annettuun komission asetukseen (EU) N:o 206/2010 (12) sisältyy eläinlääkärintodistuksiin liittyviä vaatimuksia ja muita säännöksiä, joissa otetaan huomioon uudet sääntelypuitteet ja joilla korvataan päätöksen 79/542/ETY säännökset. Kyseisen asetuksen voimaantulopäivästä lähtien päätöksen 79/542/ETY voimassaolo on näin ollen päättynyt eikä sitä enää sovelleta. |
| --- | --- |

(7)

Sellaisten kolmansien maiden ja alueiden tai niiden osien luetteloiden vahvistamisesta, joista on sallittua tuoda Euroopan unionin alueelle tiettyjä eläimiä ja tuoretta lihaa, sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista 12 päivänä maaliskuuta 2010 annettuun komission asetukseen (EU) N:o 206/2010 (12) sisältyy eläinlääkärintodistuksiin liittyviä vaatimuksia ja muita säännöksiä, joissa otetaan huomioon uudet sääntelypuitteet ja joilla korvataan päätöksen 79/542/ETY säännökset. Kyseisen asetuksen voimaantulopäivästä lähtien päätöksen 79/542/ETY voimassaolo on näin ollen päättynyt eikä sitä enää sovelleta.

| (8) | Unionin lainsäädännön selkeyden ja avoimuuden vuoksi päätös 79/542/ETY olisi nimenomaisesti kumottava kyseisestä päivämäärästä lähtien, |
| --- | --- |

(8)

Unionin lainsäädännön selkeyden ja avoimuuden vuoksi päätös 79/542/ETY olisi nimenomaisesti kumottava kyseisestä päivämäärästä lähtien,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan päätös 79/542/ETY 9 päivästä huhtikuuta 2010 lähtien.

Viittauksia kumottuun päätökseen on pidettävä viittauksina asetukseen (EU) N:o 206/2010.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 19 päivänä toukokuuta 2010.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

J. BUZEK

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  Lausunto annettu 16. joulukuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 25. maaliskuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 26. huhtikuuta 2010.

2

(3)  EYVL L 302, 31.12.1972, s. 28.

3

(4)  EYVL L 146, 14.6.1979, s. 15.

4

(5)  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

5

(6)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 321.

6

(7)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1.

7

(8)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

8

(9)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206.

9

(10)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

10

(11)  EUVL L 157, 30.4.2004, s. 33.

11

(12)  EUVL L 73, 20.3.2010, s. 1.

12

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 135/3

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 478/2010,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Vireillepano

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’ ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’ ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta.

| (2) | Menettely pantiin vireille, kun European Man-made Fibres Association (CIRFS), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 27 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia erikoislujan polyesterilangan kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Menettely pantiin vireille, kun European Man-made Fibres Association (CIRFS), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 27 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia erikoislujan polyesterilangan kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.

1.2   Menettelyn osapuolet

| (3) | Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tehneille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan, Korean ja Taiwanin edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tehneille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan, Korean ja Taiwanin edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, Koreassa ja Taiwanissa, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, Koreassa ja Taiwanissa, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Koska Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseltä ajalta. |
| --- | --- |

(5)

Koska Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseltä ajalta.

| (6) | Kuten johdanto-osan 22–27 kappaleessa selitetään, 11 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Korean osalta neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. |
| --- | --- |

(6)

Kuten johdanto-osan 22–27 kappaleessa selitetään, 11 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Korean osalta neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen.

| (7) | Komissio valitsi otokseen yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella kolme kiinalaista tuottajaa tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joilla oli eniten vientiä unioniin. Kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio valitsi otokseen yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella kolme kiinalaista tuottajaa tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joilla oli eniten vientiä unioniin. Kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.

| (8) | Korean tapauksessa vain neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot otantaa varten. Koska niin harvat vientiä harjoittavat tuottajat olivat halukkaita yhteistyöhön, otannan käytöstä päätettiin luopua. |
| --- | --- |

(8)

Korean tapauksessa vain neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot otantaa varten. Koska niin harvat vientiä harjoittavat tuottajat olivat halukkaita yhteistyöhön, otannan käytöstä päätettiin luopua.

| (9) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät tällaisia lomakkeita hakeakseen yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(9)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät tällaisia lomakkeita hakeakseen yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.

| (10) | Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.

| (11) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisen tarkastelun katsottiin kuitenkin johtavan ylimääräisiin paikan päällä käynteihin ja erityisanalyyseihin, minkä vuoksi ne olisivat olleet kohtuuttoman työläitä ja viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(11)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisen tarkastelun katsottiin kuitenkin johtavan ylimääräisiin paikan päällä käynteihin ja erityisanalyyseihin, minkä vuoksi ne olisivat olleet kohtuuttoman työläitä ja viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.

| (12) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat neljä unionin tuottajaa, 10 tuojaa sekä 68 käyttäjää. |
| --- | --- |

(12)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat neljä unionin tuottajaa, 10 tuojaa sekä 68 käyttäjää.

| (13) | Vastaukset saatiin valituksen tehneiltä unionin tuottajilta ja yhdeltä muulta tutkimusta tukevalta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä 33 käyttäjältä. |
| --- | --- |

(13)

Vastaukset saatiin valituksen tehneiltä unionin tuottajilta ja yhdeltä muulta tutkimusta tukevalta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä 33 käyttäjältä.

| (14) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat:







  — | Brilen SA, Barbastro, Espanja |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat:

—

Brilen SA, Barbastro, Espanja

| — | Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg, ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Performance Fibers Longlaville, Longwy, Ranska, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Saksa, Performance Fibers, Bobingen, Saksa, Performance Fibers, Guben, Saksa, |
| --- | --- |

—

Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg, ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Performance Fibers Longlaville, Longwy, Ranska, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Saksa, Performance Fibers, Bobingen, Saksa, Performance Fibers, Guben, Saksa,

| — | Polyester High Performance, Wuppertal, Saksa, |
| --- | --- |

—

Polyester High Performance, Wuppertal, Saksa,

| — | Sioen, Mouscron, Belgia. |
| --- | --- |

—

Sioen, Mouscron, Belgia.

| | Unionin tuojat:







  — | Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Saksa. |
| --- | --- | --- |

Unionin tuojat:

—

Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Saksa.

| | Unionin käyttäjät:







  — | Autoliv Romania SA, Brasov, Romania, |
| --- | --- | --- |

Unionin käyttäjät:

—

Autoliv Romania SA, Brasov, Romania,

| — | Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Saksa, |
| --- | --- |

—

Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Saksa,

| — | Michelin, Clermont Ferrand, Ranska, |
| --- | --- |

—

Michelin, Clermont Ferrand, Ranska,

| — | Mitas AS, Praha, Tšekki. |
| --- | --- |

—

Mitas AS, Praha, Tšekki.

| | Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat:







  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing, |
| --- | --- | --- |

Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.

| | Korean vientiä harjoittavat tuottajat:







  — | Hyosung Corporation, Soul, |
| --- | --- | --- |

Korean vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Hyosung Corporation, Soul,

| — | Kolon Industries Inc., Soul, |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc., Soul,

| — | KP Chemtech Corporation, Ulsan, |
| --- | --- |

—

KP Chemtech Corporation, Ulsan,

| — | Samyang Corporation, Soul. |
| --- | --- |

—

Samyang Corporation, Soul.

| | Taiwanin vientiä harjoittavat tuottajat:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei, |
| --- | --- | --- |

Taiwanin vientiä harjoittavat tuottajat:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,

| — | Shinkong Corporation, Taipei. |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Taipei.

| | Etuyhteydessä olevat unionin tuojat:







  — | Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg. |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä olevat unionin tuojat:

—

Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.

| | Vertailumaan tuottajat:







  — | Performance Fibers, Inc. ja Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Amerikan yhdysvallat. |
| --- | --- | --- |

Vertailumaan tuottajat:

—

Performance Fibers, Inc. ja Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Amerikan yhdysvallat.

1.3   Tutkimusajanjakso

| (15) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(15)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (16) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00. |
| --- | --- |

(16)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.

| (17) | Tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkittäviä ominaisuuksia ja sitä käytetään useisiin erilaisiin tarkoituksiin, kuten renkaiden vahvikkeena, leveissä kankaissa, liukuhihnoissa, turvavöissä, verkoissa ja geosynteettisissä tuotteissa. |
| --- | --- |

(17)

Tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkittäviä ominaisuuksia ja sitä käytetään useisiin erilaisiin tarkoituksiin, kuten renkaiden vahvikkeena, leveissä kankaissa, liukuhihnoissa, turvavöissä, verkoissa ja geosynteettisissä tuotteissa.

| (18) | Tutkimuksen aikana tietyt osapuolet väittivät, että renkaiden valmistuksessa käytettävä lanka, niin kutsuttu HMLS-lanka (”High Modulus Low Shrinkage”) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Ne väittivät, että HMLS-langalla on erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset muihin erikoislujiin polyesterilankoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(18)

Tutkimuksen aikana tietyt osapuolet väittivät, että renkaiden valmistuksessa käytettävä lanka, niin kutsuttu HMLS-lanka (”High Modulus Low Shrinkage”) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Ne väittivät, että HMLS-langalla on erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset muihin erikoislujiin polyesterilankoihin verrattuna.

| (19) | Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vaikka HMLS-langalla on joitakin erilaisia ominaisuuksia kuin muilla erikoislujilla polyesterilangoilla (esim. kimmokerroin, kutistuvuus, vetolujuus ja väsymislujuus), tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla eri lajeilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen. |
| --- | --- |

(19)

Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vaikka HMLS-langalla on joitakin erilaisia ominaisuuksia kuin muilla erikoislujilla polyesterilangoilla (esim. kimmokerroin, kutistuvuus, vetolujuus ja väsymislujuus), tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla eri lajeilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.

2.2   Samankaltainen tuote

| (20) | Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista unioniin viedyllä tuotteella sekä Koreassa ja Taiwanissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella samoin kuin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, Kiinassa tuottamalla ja myymällä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(20)

Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista unioniin viedyllä tuotteella sekä Koreassa ja Taiwanissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella samoin kuin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, Kiinassa tuottamalla ja myymällä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   OTANTA

3.1   Tuojien otanta

| (21) | Valituksessa esitettyjen tuojien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisen otantamenettelyn käyttöä tuojien osalta. Toimitettujen tietojen perusteella ja yhteistyöhalukkuutensa ilmaisseiden vientiä harjoittavien tuojien harvalukuisuuden vuoksi otantaa ei kuitenkaan pidetty tarpeellisena. |
| --- | --- |

(21)

Valituksessa esitettyjen tuojien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisen otantamenettelyn käyttöä tuojien osalta. Toimitettujen tietojen perusteella ja yhteistyöhalukkuutensa ilmaisseiden vientiä harjoittavien tuojien harvalukuisuuden vuoksi otantaa ei kuitenkaan pidetty tarpeellisena.

3.2   Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (22) | Koska Kiinassa oli runsaasti vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Koska Kiinassa oli runsaasti vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (23) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja/tai myyntiä harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta. |
| --- | --- |

(23)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja/tai myyntiä harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta.

| (24) | Edustavan otoksen valinnassa kuultiin myös Kiinan viranomaisia ja tuottajien järjestöä eli tekstiilien tuontia ja vientiä käsittelevää Kiinan kauppakamaria. |
| --- | --- |

(24)

Edustavan otoksen valinnassa kuultiin myös Kiinan viranomaisia ja tuottajien järjestöä eli tekstiilien tuontia ja vientiä käsittelevää Kiinan kauppakamaria.

3.2.1   Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien alustava valinta

| (25) | Yhteensä 11 vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien etuyhteydessä olevien yritysten ryhmät Kiinassa, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Kaikki niistä ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla ja olevansa halukkaita osallistumaan otokseen. Näin ollen näiden 11:n vientiä harjoittavan tuottajan katsottiin toimivan yhteistyössä tutkimuksessa, jäljempänä ’yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat’. |
| --- | --- |

(25)

Yhteensä 11 vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien etuyhteydessä olevien yritysten ryhmät Kiinassa, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Kaikki niistä ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla ja olevansa halukkaita osallistumaan otokseen. Näin ollen näiden 11:n vientiä harjoittavan tuottajan katsottiin toimivan yhteistyössä tutkimuksessa, jäljempänä ’yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat’.

| (26) | Vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät ilmoittautuneet edellä mainitussa määräajassa tai eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ajoissa, katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Kun verrattiin Eurostatin tuontitilastoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka johdanto-osan 25 kappaleessa mainitut yritykset ilmoittivat vieneensä unioniin tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin korkea (ks. 73 kappale). |
| --- | --- |

(26)

Vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät ilmoittautuneet edellä mainitussa määräajassa tai eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ajoissa, katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Kun verrattiin Eurostatin tuontitilastoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka johdanto-osan 25 kappaleessa mainitut yritykset ilmoittivat vieneensä unioniin tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin korkea (ks. 73 kappale).

3.2.2   Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta

| (27) | Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui erikoislujan polyesterilangan suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme yritystä tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin on yli 65 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta. |
| --- | --- |

(27)

Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui erikoislujan polyesterilangan suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme yritystä tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin on yli 65 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.

3.3   Yksilöllinen tarkastelu

| (28) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(28)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.

| (29) | Otos siis rajoitettiin kohtuulliseen määrään yrityksiä, joita voitiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa (ks. 27 kappale). Yritykset, joita tutkittiin asianomaisia maita koskevassa polkumyyntitutkimuksessa, luetellaan 14 kappaleessa. Ottaen huomioon näiden yritysten tiloihin tehdyt tarkastuskäynnit, joilla Kiinan tapauksessa tarkistettiin markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt ja kyselylomakevastaukset, yksilöllistä kohtelua koskevia tutkimuksia pidettiin kohtuuttoman työläinä ja katsottiin, että ne olisivat viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista. |
| --- | --- |

(29)

Otos siis rajoitettiin kohtuulliseen määrään yrityksiä, joita voitiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa (ks. 27 kappale). Yritykset, joita tutkittiin asianomaisia maita koskevassa polkumyyntitutkimuksessa, luetellaan 14 kappaleessa. Ottaen huomioon näiden yritysten tiloihin tehdyt tarkastuskäynnit, joilla Kiinan tapauksessa tarkistettiin markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt ja kyselylomakevastaukset, yksilöllistä kohtelua koskevia tutkimuksia pidettiin kohtuuttoman työläinä ja katsottiin, että ne olisivat viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista.

| (30) | Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kahta pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(30)

Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kahta pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.

4.   POLKUMYYNTI

4.1   Yleiset menetelmät

| (31) | Seuraavassa esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Koreassa ja Taiwanissa, siihen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, sekä vertailumaan käsite huomioon ottaen myös kahteen muuhun otokseen valittuun kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin tutkimuksen kohteena olevasta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(31)

Seuraavassa esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Koreassa ja Taiwanissa, siihen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, sekä vertailumaan käsite huomioon ottaen myös kahteen muuhun otokseen valittuun kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin tutkimuksen kohteena olevasta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.

4.1.1   Normaaliarvo

| (32) | Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin. |
| --- | --- |

(32)

Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.

| (33) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(33)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (34) | Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän kunkin tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(34)

Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän kunkin tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.

| (35) | Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä kunkin tuotelajin osalta riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus. |
| --- | --- |

(35)

Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä kunkin tuotelajin osalta riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus.

| (36) | Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa. |
| --- | --- |

(36)

Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.

| (37) | Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta. |
| --- | --- |

(37)

Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.

| (38) | Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(38)

Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (39) | Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (40) | Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisten tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen. |
| --- | --- |

(40)

Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisten tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.

4.1.2   Vientihinta

| (41) | Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(41)

Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (42) | Jos myynti oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille. Näissä tapauksissa tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten, tullit ja verot mukaan lukien, sekä kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja kohtuullinen voittomarginaali määritettiin tutkimuksen mukaan riippumattoman tuojan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta saaman voiton perusteella. |
| --- | --- |

(42)

Jos myynti oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille. Näissä tapauksissa tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten, tullit ja verot mukaan lukien, sekä kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja kohtuullinen voittomarginaali määritettiin tutkimuksen mukaan riippumattoman tuojan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta saaman voiton perusteella.

4.1.3   Vertailu

| (43) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(43)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (44) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(44)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.

4.1.4   Polkumyyntimarginaali

| (45) | Kullekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella. |
| --- | --- |

(45)

Kullekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.

4.2   Kiina

4.2.1   Markkinatalouskohtelua koskeva arviointi

| (46) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (47) | Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(47)

Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| 2) | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

2)

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| 3) | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

3)

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| 4) | vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; |
| --- | --- |

4)

vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;

| 5) | valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan. |
| --- | --- |

5)

valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.

| (48) | Kaikki otokseen valitut yritykset pyysivät markkinatalouskohtelua ja vastasivat asiaa koskevaan lomakkeeseen annetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki hakulomakkeissa esitetyt tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa. |
| --- | --- |

(48)

Kaikki otokseen valitut yritykset pyysivät markkinatalouskohtelua ja vastasivat asiaa koskevaan lomakkeeseen annetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki hakulomakkeissa esitetyt tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa.

| (49) | Tarkastuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi. |
| --- | --- |

(49)

Tarkastuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi.

| (50) | Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt vaatimuksia 1–3. Ensinnäkään se ei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin rajoituksia, kuten velvoite myydä tietty määrä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoille. Toiseksi se ei osoittanut, että sen kirjanpito tarkastetaan IAS-standardien mukaisesti. Tutkimuksessa tuotiin esiin joukko epäjohdonmukaisuuksia ja puutteita hakijan kirjanpidossa ja esitettiin tiettyjä IAS-periaatteiden rikkomuksia. Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa. |
| --- | --- |

(50)

Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt vaatimuksia 1–3. Ensinnäkään se ei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin rajoituksia, kuten velvoite myydä tietty määrä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoille. Toiseksi se ei osoittanut, että sen kirjanpito tarkastetaan IAS-standardien mukaisesti. Tutkimuksessa tuotiin esiin joukko epäjohdonmukaisuuksia ja puutteita hakijan kirjanpidossa ja esitettiin tiettyjä IAS-periaatteiden rikkomuksia. Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.

| (51) | Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se täytti vaatimukset 1 ja 3. Sei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin vastaavia rajoituksia kuin johdanto-osan 50 kappaleessa esitetyt; lisäksi havaittiin, että valtion todistuksesta huolimatta osa sen pääomasta ei ollut sijoitettua pääomaa. Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin myös epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa. |
| --- | --- |

(51)

Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se täytti vaatimukset 1 ja 3. Sei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin vastaavia rajoituksia kuin johdanto-osan 50 kappaleessa esitetyt; lisäksi havaittiin, että valtion todistuksesta huolimatta osa sen pääomasta ei ollut sijoitettua pääomaa. Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin myös epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.

| (52) | Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja osoitti täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(52)

Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja osoitti täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.

4.2.2   Yksilöllinen kohtelu

| (53) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu. |
| --- | --- |

(53)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu.

| (54) | Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:






  1) | kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja; |
| --- | --- | --- |

(54)

Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:

1)

kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;

| 2) | vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti; |
| --- | --- |

2)

vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;

| 3) | osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta; |
| --- | --- |

3)

osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;

| 4) | valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan; ja |
| --- | --- |

4)

valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan; ja

| 5) | valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. |
| --- | --- |

5)

valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.

| (55) | Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(55)

Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.

| (56) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:






  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(56)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

4.2.3   Vertailumaa

| (57) | Kun kyse on siirtymätalousmaista, niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(57)

Kun kyse on siirtymätalousmaista, niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.

| (58) | Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä. |
| --- | --- |

(58)

Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.

| (59) | Useat osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat Taiwanin tai Korean käyttöä, koska niiden mukaan nämä maat olivat asianmukaisempia. Asiassa esitettiin seuraavat väitteet:






  a) | Yhdysvaltojen ja Kiinan tuotantoprosessit ja -kustannukset eroavat huomattavasti toisistaan, koska Yhdysvalloissa käytettävät koneet ovat vanhoja ja vanhanaikaisia, kun taas suurin osa kiinalaisista tuottajista käyttää moderneja ja tuoreimpaan teknologiaan perustuvia laitteita. Suurin osa kiinalaisista, taiwanilaisista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista käyttää modernia yksivaiheista teknologiaa, mikä tekee niistä yhdysvaltalaisia tuottajia tehokkaampia. |
| --- | --- | --- |

(59)

Useat osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat Taiwanin tai Korean käyttöä, koska niiden mukaan nämä maat olivat asianmukaisempia. Asiassa esitettiin seuraavat väitteet:

a)

Yhdysvaltojen ja Kiinan tuotantoprosessit ja -kustannukset eroavat huomattavasti toisistaan, koska Yhdysvalloissa käytettävät koneet ovat vanhoja ja vanhanaikaisia, kun taas suurin osa kiinalaisista tuottajista käyttää moderneja ja tuoreimpaan teknologiaan perustuvia laitteita. Suurin osa kiinalaisista, taiwanilaisista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista käyttää modernia yksivaiheista teknologiaa, mikä tekee niistä yhdysvaltalaisia tuottajia tehokkaampia.

| b) | Sillä, että taiwanilaisten ja korealaisten viejien väitettiin harjoittavan polkumyyntiä, ei ollut merkitystä sopivan vertailumaan valitsemisen kannalta. |
| --- | --- |

b)

Sillä, että taiwanilaisten ja korealaisten viejien väitettiin harjoittavan polkumyyntiä, ei ollut merkitystä sopivan vertailumaan valitsemisen kannalta.

| c) | Valituksen tekijöillä on Yhdysvalloissa etuyhteydessä olevia yrityksiä, joten ei olisi asianmukaista määrittää normaaliarvoa näiden etuyhteydessä olevien yritysten toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

c)

Valituksen tekijöillä on Yhdysvalloissa etuyhteydessä olevia yrityksiä, joten ei olisi asianmukaista määrittää normaaliarvoa näiden etuyhteydessä olevien yritysten toimittamien tietojen perusteella.

| d) | Kilpailuedellytykset Yhdysvalloissa eroavat Kiinassa vallitsevista. Yhdysvaltojen markkinoita hallitsee käytännössä yksin yksi tuottaja, kun taas Taiwanissa ja Koreassa on paljon kotimarkkinatuottajia, kuten Kiinassakin. |
| --- | --- |

d)

Kilpailuedellytykset Yhdysvalloissa eroavat Kiinassa vallitsevista. Yhdysvaltojen markkinoita hallitsee käytännössä yksin yksi tuottaja, kun taas Taiwanissa ja Koreassa on paljon kotimarkkinatuottajia, kuten Kiinassakin.

| (60) | Komissio tarkasteli edellä esitettyjä väitteitä ja katsoi, että ne olivat yleisesti ottaen paikkansapitäviä vertailumaan valinnan osalta. Siksi tutkittiin tarkemmin, voitaisiinko Taiwania tai Koreaa käyttää mahdollisena markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Komissio tarkasteli edellä esitettyjä väitteitä ja katsoi, että ne olivat yleisesti ottaen paikkansapitäviä vertailumaan valinnan osalta. Siksi tutkittiin tarkemmin, voitaisiinko Taiwania tai Koreaa käyttää mahdollisena markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi.

| (61) | Tutkimuksen mukaan Taiwanin lopputuotteet olivat paremmin vertailukelpoisia Kiinan kanssa. Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat myös Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien kanssa, ja ne toimivat periaatteessa samoin edellytyksin molemmissa maissa. |
| --- | --- |

(61)

Tutkimuksen mukaan Taiwanin lopputuotteet olivat paremmin vertailukelpoisia Kiinan kanssa. Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat myös Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien kanssa, ja ne toimivat periaatteessa samoin edellytyksin molemmissa maissa.

| (62) | Tällä perusteella pidettiin tarkoituksenmukaisempana käyttää Taiwania vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Tällä perusteella pidettiin tarkoituksenmukaisempana käyttää Taiwania vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

| (63) | Sen jälkeen, kun Taiwan oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo perustui vertailukelpoisten tuotelajien myynnistä Taiwanin kotimarkkinoilla maksettuihin tai maksettaviin hintoihin edellyttäen, että määrät olivat edustavia ja hinnat oli veloitettu tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä päti tiettyihin vietyihin tuotelajeihin. |
| --- | --- |

(63)

Sen jälkeen, kun Taiwan oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo perustui vertailukelpoisten tuotelajien myynnistä Taiwanin kotimarkkinoilla maksettuihin tai maksettaviin hintoihin edellyttäen, että määrät olivat edustavia ja hinnat oli veloitettu tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä päti tiettyihin vietyihin tuotelajeihin.

4.2.4   Normaaliarvo

4.2.4.1   Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu

| (64) | Suurin osa otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Kiinan kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

Suurin osa otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Kiinan kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (65) | Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo (ks. 40 kappale). |
| --- | --- |

(65)

Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo (ks. 40 kappale).

4.2.4.2   Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua

| (66) | Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo oli laskettava markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan eli tässä tapauksessa Taiwanin hintojen tai laskennallisen arvon perusteella, kuten johdanto-osan 57–63 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(66)

Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo oli laskettava markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan eli tässä tapauksessa Taiwanin hintojen tai laskennallisen arvon perusteella, kuten johdanto-osan 57–63 kappaleessa todetaan.

| (67) | Muiden sellaisten vietyjen tuotelajien tapauksessa, joita joko ei ollut myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä Taiwanissa tai joita taiwanilaiset tuottajat eivät olleet myyneet edustavissa määrin kotimarkkinoillaan, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(67)

Muiden sellaisten vietyjen tuotelajien tapauksessa, joita joko ei ollut myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä Taiwanissa tai joita taiwanilaiset tuottajat eivät olleet myyneet edustavissa määrin kotimarkkinoillaan, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

4.2.5   Vientihinta

| (68) | Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(68)

Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

4.2.6   Vertailu

| (69) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten, hyvitysten ja välillisen verotuksen erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(69)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten, hyvitysten ja välillisen verotuksen erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.

4.2.7   Polkumyyntimarginaalit

4.2.7.1   Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat

| (70) | Otokseen valittujen yritysten kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(70)

Otokseen valittujen yritysten kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (71) | Alustavat painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:






  Yritys | Alustava polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd |

(71)

Alustavat painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:

Yritys

Alustava polkumyyntimarginaali

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

4.2.7.2   Muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat

| (72) | Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Marginaali määritettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella ottamatta huomioon sitä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jonka polkumyyntimarginaali oli nolla. Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 8,9 prosentin tasolle. |
| --- | --- |

(72)

Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Marginaali määritettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella ottamatta huomioon sitä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jonka polkumyyntimarginaali oli nolla. Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 8,9 prosentin tasolle.

| (73) | Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 100. Tällä perusteella yhteistyön tason todettiin olevan korkea, minkä vuoksi katsottiin, että on asianmukaista asettaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle. |
| --- | --- |

(73)

Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 100. Tällä perusteella yhteistyön tason todettiin olevan korkea, minkä vuoksi katsottiin, että on asianmukaista asettaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.

| (74) | Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 9,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(74)

Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 9,3 prosenttia.

4.3   Korea

4.3.1   Normaaliarvo

| (75) | Suurin osa kaikkien neljän tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Korean kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(75)

Suurin osa kaikkien neljän tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Korean kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (76) | Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Kaikilla neljällä tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(76)

Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Kaikilla neljällä tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

4.3.2   Vientihinta

| (77) | Osa yhden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä tapahtui suoraan etuyhteydessä olevalle tuojalle unionissa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen perusteena hintoja, joilla tuotteet oli ensiksi jälleenmyyty riippumattomalle ostajalle, ja noudattaen johdanto-osan 42 kappaleessa kuvattua menetelmää. |
| --- | --- |

(77)

Osa yhden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä tapahtui suoraan etuyhteydessä olevalle tuojalle unionissa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen perusteena hintoja, joilla tuotteet oli ensiksi jälleenmyyty riippumattomalle ostajalle, ja noudattaen johdanto-osan 42 kappaleessa kuvattua menetelmää.

| (78) | Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan muu tarkasteltavana olevan tuotteen vienti ja kolmen muun vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(78)

Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan muu tarkasteltavana olevan tuotteen vienti ja kolmen muun vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

4.3.3   Vertailu

| (79) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(79)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.

| (80) | Kaikki neljä tutkittua yritystä pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin unioniin vietäväksi. |
| --- | --- |

(80)

Kaikki neljä tutkittua yritystä pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin unioniin vietäväksi.

| (81) | Pyyntöä pidettiin perusteettomana, koska yksikään neljästä yrityksestä ei kyennyt osoittamaan, että yrityksille palautetut tuontimaksut johtuivat asianomaisen tuotteen viemisestä unioniin. |
| --- | --- |

(81)

Pyyntöä pidettiin perusteettomana, koska yksikään neljästä yrityksestä ei kyennyt osoittamaan, että yrityksille palautetut tuontimaksut johtuivat asianomaisen tuotteen viemisestä unioniin.

4.3.4   Polkumyyntimarginaalit

| (82) | Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(82)

Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

| (83) | Tällä perusteella kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien korealaisten tuottajien polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana olivat alle 2 prosentin vähimmäistason perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(83)

Tällä perusteella kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien korealaisten tuottajien polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana olivat alle 2 prosentin vähimmäistason perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (84) | Kyseiset neljä korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Koreasta peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua. |
| --- | --- |

(84)

Kyseiset neljä korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Koreasta peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.

| (85) | Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Korean osalta päätettävä. |
| --- | --- |

(85)

Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Korean osalta päätettävä.

4.4   Taiwan

4.4.1   Normaaliarvo

| (86) | Suurin osa kahden tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Taiwanin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(86)

Suurin osa kahden tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Taiwanin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (87) | Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Molemmilla tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(87)

Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Molemmilla tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.

4.4.2   Vientihinta

| (88) | Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(88)

Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

4.4.3   Vertailu

| (89) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten ja hyvitysten erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi. |
| --- | --- |

(89)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten ja hyvitysten erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.

4.4.4   Polkumyyntimarginaalit

| (90) | Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(90)

Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.

| (91) | Tämän perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd | 3,9 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Shinkong Corporation | vähimmäistaso |

(91)

Tämän perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd

3,9 %,

—

Shinkong Corporation

vähimmäistaso

| (92) | Taiwanista peräisin olevan tuonnin osalta on syytä todeta, että kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittava tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Taiwanille määritettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Sen havaittiin olevan alle 2 prosentin vähimmäistason, josta säädetään perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua. |
| --- | --- |

(92)

Taiwanista peräisin olevan tuonnin osalta on syytä todeta, että kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittava tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Taiwanille määritettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Sen havaittiin olevan alle 2 prosentin vähimmäistason, josta säädetään perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.

| (93) | Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Taiwanin osalta päätettävä. |
| --- | --- |

(93)

Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Taiwanin osalta päätettävä.

5.   UNIONIN TUOTANNONALA

5.1   Unionin tuotanto

| (94) | Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. |
| --- | --- |

(94)

Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.

| (95) | Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 121 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ’tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet’. Muiden tietojen puutteessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet. Näiden tuottajien osuus on noin 22 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Yksikään tiedossa olleista unionin tuottajista ei suhtautunut neutraalisti tutkimuksen vireillepanoon tai vastustanut sitä. |
| --- | --- |

(95)

Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 121 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ’tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet’. Muiden tietojen puutteessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet. Näiden tuottajien osuus on noin 22 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Yksikään tiedossa olleista unionin tuottajista ei suhtautunut neutraalisti tutkimuksen vireillepanoon tai vastustanut sitä.

| (96) | Valitusta tukeneiden unionin tuottajien tuotantomäärä oli 94 000 tonnia tutkimusajanjaksolla eli noin 78 prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(96)

Valitusta tukeneiden unionin tuottajien tuotantomäärä oli 94 000 tonnia tutkimusajanjaksolla eli noin 78 prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta.

5.2   Unionin tuotannonalan määritelmä

| (97) | Kuten johdanto-osan 96 kappaleessa mainittiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli noin 78 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi näiden tuottajien katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(97)

Kuten johdanto-osan 96 kappaleessa mainittiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli noin 78 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi näiden tuottajien katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

6.   VAHINKO

6.1   Unionin kulutus

| (98) | Kulutus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella saadun kokonaistuonnin sekä unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin perusteella; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet. |
| --- | --- |

(98)

Kulutus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella saadun kokonaistuonnin sekä unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin perusteella; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet.

| (99) | Koska niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet, ei saatu muita tietoja erikoislujan polyesterilangan tuotannosta ja myynnistä tarkastelujaksolla, käytettiin valituksessa toimitettuja tietoja, kuten johdanto-osan 95 kappaleessa todettiin.

  Taulukko 1











  Unionin kulutus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Indeksi | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset. |

(99)

Koska niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet, ei saatu muita tietoja erikoislujan polyesterilangan tuotannosta ja myynnistä tarkastelujaksolla, käytettiin valituksessa toimitettuja tietoja, kuten johdanto-osan 95 kappaleessa todettiin.

Taulukko 1

Unionin kulutus

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tonnia

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Indeksi

100

106

120

109

93

Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.

| (100) | Kaiken kaikkiaan unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski 22 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutuksen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla johtui talouskriisin vuoksi pienentyneestä kysynnästä, etenkin vuoden 2008 jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

(100)

Kaiken kaikkiaan unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski 22 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutuksen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla johtui talouskriisin vuoksi pienentyneestä kysynnästä, etenkin vuoden 2008 jälkipuoliskolla.

6.2   Tuonti asianomaisista maista unioniin

6.2.1   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

| (101) | Komissio tutki, olisiko Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(101)

Komissio tutki, olisiko Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (102) | Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(102)

Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla.

| (103) | Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia ei pitäisi kumuloida Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kanssa. |
| --- | --- |

(103)

Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia ei pitäisi kumuloida Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kanssa.

6.2.2   Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta

| (104) | Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka kuului otokseen, ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi sen vienti on jätettävä pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(104)

Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka kuului otokseen, ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi sen vienti on jätettävä pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla.

| (105) | Jottei kyseiseen tuottajaan liittyviä arkaluonteisia liiketoimintatietoja paljastettaisi, luottamuksellisuussyistä pidettiin asianmukaisena olla jättämättä pois jäljempänä esitettävistä julkisesti saatavista tiedoista, kuten Eurostatin tiedoista, sen viejän tiedot, joka ei harjoittanut polkumyyntiä unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(105)

Jottei kyseiseen tuottajaan liittyviä arkaluonteisia liiketoimintatietoja paljastettaisi, luottamuksellisuussyistä pidettiin asianmukaisena olla jättämättä pois jäljempänä esitettävistä julkisesti saatavista tiedoista, kuten Eurostatin tiedoista, sen viejän tiedot, joka ei harjoittanut polkumyyntiä unionin markkinoilla.

| (106) | Sen vuoksi ensimmäisessä taulukossa esitetään Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonti ja toisessa taulukossa indeksoidut tiedot, jotka koskevat polkumyynnillä unionin markkinoille tapahtunutta tuontia tarkastelujaksolla.

  Taulukko 2a











  Kokonaistuonti Kiinasta | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 16 200 | 23 776 | 42 249 | 51 406 | 48 683 |
| Indeksi | 100 | 147 | 261 | 317 | 301 |
| Markkinaosuus | 7,3 % | 10,2 % | 15,9 % | 21,3 % | 23,6 % |
| Indeksi | 100 | 139 | 217 | 291 | 323 |
| Hinnat (euroa/tonni) | 1 871 | 1 622 | 1 522 | 1 571 | 1 548 |
| Indeksi | 100 | 87 | 81 | 84 | 83 |
| Lähde: Eurostat. |

(106)

Sen vuoksi ensimmäisessä taulukossa esitetään Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonti ja toisessa taulukossa indeksoidut tiedot, jotka koskevat polkumyynnillä unionin markkinoille tapahtunutta tuontia tarkastelujaksolla.

Taulukko 2a

Kokonaistuonti Kiinasta

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

16 200

23 776

42 249

51 406

48 683

Indeksi

100

147

261

317

301

Markkinaosuus

7,3 %

10,2 %

15,9 %

21,3 %

23,6 %

Indeksi

100

139

217

291

323

Hinnat (euroa/tonni)

1 871

1 622

1 522

1 571

1 548

Indeksi

100

87

81

84

83

Lähde: Eurostat.

| (107) | Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi jyrkästi (kolminkertaisesti) tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat 17 prosenttia. Tämän johdosta sen markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuoden 2005 tasolta 7,3 prosentista 23,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan jo vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä kaudella, kun kulutus laski 22 prosenttia, Kiinasta tulevan tuonnin määrän kasvoi 15 prosenttia, mikä kasvatti sen markkinaosuutta 7,7 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(107)

Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi jyrkästi (kolminkertaisesti) tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat 17 prosenttia. Tämän johdosta sen markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuoden 2005 tasolta 7,3 prosentista 23,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan jo vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä kaudella, kun kulutus laski 22 prosenttia, Kiinasta tulevan tuonnin määrän kasvoi 15 prosenttia, mikä kasvatti sen markkinaosuutta 7,7 prosenttiyksikköä.

6.2.2.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus

Taulukko 2b

| Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia) | | | | | |
| Indeksi | 100 | 240 | 582 | 728 | 714 |
| Markkinaosuus | | | | | |
| Indeksi | 100 | 227 | 485 | 667 | 768 |
| Hinnat (euroa/tonni) | | | | | |
| Indeksi | 100 | 67 | 61 | 63 | 61 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. |

Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuonti (tonnia)

Indeksi

100

240

582

728

714

Markkinaosuus

Indeksi

100

227

485

667

768

Hinnat (euroa/tonni)

Indeksi

100

67

61

63

61

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

| (108) | Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti sen markkinaosuutta yli seitsenkertaisesti. Lisäksi tutkimus osoitti, että huolimatta kulutuksen laskusta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, polkumyyntituonti sai huomattavan markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(108)

Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti sen markkinaosuutta yli seitsenkertaisesti. Lisäksi tutkimus osoitti, että huolimatta kulutuksen laskusta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, polkumyyntituonti sai huomattavan markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla.

| (109) | Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla, kuten johdanto-osan 112 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(109)

Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla, kuten johdanto-osan 112 kappaleessa selitetään.

6.2.2.2   Hintojen alittavuus

| (110) | Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullioikeuksien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(110)

Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullioikeuksien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (111) | Yhteistyössä toimineita kiinalaisia viejiä oli paljon, ja niiden osuus Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaisvientimäärästä oli 69 prosenttia. Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä unionin markkinoilla, joten sen tuontia ei ole otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä. |
| --- | --- |

(111)

Yhteistyössä toimineita kiinalaisia viejiä oli paljon, ja niiden osuus Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaisvientimäärästä oli 69 prosenttia. Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä unionin markkinoilla, joten sen tuontia ei ole otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä.

| (112) | Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 24,2 prosentilla. |
| --- | --- |

(112)

Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 24,2 prosentilla.

6.3   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

6.3.1   Alustavat huomiot

| (113) | Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen. |
| --- | --- |

(113)

Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen.

6.3.2   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Taulukko 3

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 145 854 | 145 916 | 144 053 | 124 807 | 94 027 |
| Indeksi | 100 | 100 | 99 | 86 | 64 |
| Kapasiteetti (tonnia) | 159 813 | 159 785 | 159 101 | 154 783 | 143 784 |
| Indeksi | 100 | 100 | 100 | 97 | 90 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 91 % | 91 % | 91 % | 81 % | 65 % |
| Indeksi | 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

145 854

145 916

144 053

124 807

94 027

Indeksi

100

100

99

86

64

Kapasiteetti (tonnia)

159 813

159 785

159 101

154 783

143 784

Indeksi

100

100

100

97

90

Kapasiteetin käyttöaste

91 %

91 %

91 %

81 %

65 %

Indeksi

100

100

100

88

72

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (114) | Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 36 prosenttia tarkastelujaksolla. Vaikka unionin kulutus lisääntyi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tuotanto pysyi kyseisenä aikana vakaana ja laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutuksen laskun mukaisesti. |
| --- | --- |

(114)

Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 36 prosenttia tarkastelujaksolla. Vaikka unionin kulutus lisääntyi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tuotanto pysyi kyseisenä aikana vakaana ja laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutuksen laskun mukaisesti.

| (115) | Unionin tuotannonalan vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 144 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2005 tasolta 91 prosentista 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Lasku oli suurinta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä jaksolla. |
| --- | --- |

(115)

Unionin tuotannonalan vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 144 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2005 tasolta 91 prosentista 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Lasku oli suurinta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä jaksolla.

6.3.3   Myyntimäärät ja markkinaosuus

| (116) | Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät liittyvät määrään, joka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.

  Taulukko 4 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) | 112 998 | 113 844 | 117 855 | 99 495 | 80 745 |
| Indeksi | 100 | 101 | 104 | 88 | 71 |
| Markkinaosuus | 51,1 % | 48,7 % | 44,3 % | 41,2 % | 39,2 % |
| Indeksi | 100 | 95 | 87 | 81 | 77 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(116)

Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät liittyvät määrään, joka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.

Taulukko 4

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia)

112 998

113 844

117 855

99 495

80 745

Indeksi

100

101

104

88

71

Markkinaosuus

51,1 %

48,7 %

44,3 %

41,2 %

39,2 %

Indeksi

100

95

87

81

77

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (117) | Vaikka unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi vain 4 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Lisäksi tarkastelujakson loppuaikana unionin kulutus laski 22 prosenttia mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä laski vieläkin enemmän, 31 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä siis laski jatkuvasti ja merkittävästi, ja sen markkinaosuuden menetys oli niinkin suuri kuin 11,9 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(117)

Vaikka unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi vain 4 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Lisäksi tarkastelujakson loppuaikana unionin kulutus laski 22 prosenttia mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä laski vieläkin enemmän, 31 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä siis laski jatkuvasti ja merkittävästi, ja sen markkinaosuuden menetys oli niinkin suuri kuin 11,9 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.

6.3.4   Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat

| (118) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurin pudotus tapahtui vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, joten se osui ajallisesti yksiin Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvun kanssa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan raaka-aineen hinnannoususta huolimatta, etenkin tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 5 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskihinta (euroa/tonni) | 2 592 | 2 595 | 2 565 | 2 510 | 2 350 |
| Indeksi | 100 | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(118)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurin pudotus tapahtui vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, joten se osui ajallisesti yksiin Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvun kanssa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan raaka-aineen hinnannoususta huolimatta, etenkin tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 5

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Keskihinta (euroa/tonni)

2 592

2 595

2 565

2 510

2 350

Indeksi

100

100

99

97

91

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (119) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat 6 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtui pääasiassa PET-granulaattien hinnannoususta; ne ovat tärkein erikoislujan polyesterilangan tuotannossa käytettävä raaka-aine. PET-granulaattien keskimääräinen hinta nousi 12 prosenttia vuosien 2005 ja 2008 välillä, jonka jälkeen se laski ennen vuotta 2005 vallinneelle tasolle. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaalla voidakseen kilpailla halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle kustannusten tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(119)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat 6 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtui pääasiassa PET-granulaattien hinnannoususta; ne ovat tärkein erikoislujan polyesterilangan tuotannossa käytettävä raaka-aine. PET-granulaattien keskimääräinen hinta nousi 12 prosenttia vuosien 2005 ja 2008 välillä, jonka jälkeen se laski ennen vuotta 2005 vallinneelle tasolle. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaalla voidakseen kilpailla halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle kustannusten tutkimusajanjaksolla.

6.3.5   Varastot

| (120) | Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla oli noin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 9 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä olisi kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.

  Taulukko 6 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastot (tonnia) | 15 004 | 16 828 | 17 402 | 16 844 | 13 727 |
| Indeksi | 100 | 112 | 116 | 112 | 91 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

(120)

Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla oli noin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 9 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä olisi kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.

Taulukko 6

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Varastot (tonnia)

15 004

16 828

17 402

16 844

13 727

Indeksi

100

112

116

112

91

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

6.3.6   Työllisyys, palkat ja tuottavuus

Taulukko 7

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna – FTE) | 1 727 | 1 714 | 1 667 | 1 498 | 1 333 |
| Indeksi | 100 | 99 | 96 | 87 | 77 |
| Työvoimakustannukset (euroa/FTE) | 41 089 | 41 996 | 42 083 | 48 499 | 43 538 |
| Indeksi | 100 | 102 | 102 | 118 | 106 |
| Tuottavuus (yksikkö/FTE) | 84,4 | 85,1 | 86,4 | 83,3 | 70,5 |
| Indeksi | 100 | 101 | 102 | 99 | 84 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna – FTE)

1 727

1 714

1 667

1 498

1 333

Indeksi

100

99

96

87

77

Työvoimakustannukset (euroa/FTE)

41 089

41 996

42 083

48 499

43 538

Indeksi

100

102

102

118

106

Tuottavuus (yksikkö/FTE)

84,4

85,1

86,4

83,3

70,5

Indeksi

100

101

102

99

84

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (121) | Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla huomattavasti, 23 prosenttia. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(121)

Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla huomattavasti, 23 prosenttia. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla.

6.3.7   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Taulukko 8

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | 3,0 % | –0,7 % | –1,1 % | –11,5 % | –13,3 % |
| Indeksi | 100 | –22 | –37 | – 378 | – 438 |
| Kassavirta (tuhatta euroa) | 15 936 | –1 407 | 824 | –16 311 | –14 597 |
| Indeksi | 100 | –9 | 5 | – 120 | – 141 |
| Investoinnit (tuhatta euroa) | 6 713 | 3 305 | 8 229 | 1 295 | 764 |
| Indeksi | 100 | 49 | 123 | 19 | 11 |
| Investointien tuotto | 12,6 % | –29,4 % | –15,7 % | – 103,3 % | – 130,6 % |
| Indeksi | 100 | – 233 | – 124 | – 819 | –1 036 |
| Lähde: Kyselylomakevastaukset. |

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

3,0 %

–0,7 %

–1,1 %

–11,5 %

–13,3 %

Indeksi

100

–22

–37

– 378

– 438

Kassavirta (tuhatta euroa)

15 936

–1 407

824

–16 311

–14 597

Indeksi

100

–9

5

– 120

– 141

Investoinnit (tuhatta euroa)

6 713

3 305

8 229

1 295

764

Indeksi

100

49

123

19

11

Investointien tuotto

12,6 %

–29,4 %

–15,7 %

– 103,3 %

– 130,6 %

Indeksi

100

– 233

– 124

– 819

–1 036

Lähde: Kyselylomakevastaukset.

| (122) | Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 3 prosentin voitosta 13,3 prosentin tappioon. Siitä huolimatta, että unionin kulutus osoitti kasvua vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään tästä suotuisasta kehityksestä Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin vuoksi. |
| --- | --- |

(122)

Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 3 prosentin voitosta 13,3 prosentin tappioon. Siitä huolimatta, että unionin kulutus osoitti kasvua vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään tästä suotuisasta kehityksestä Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin vuoksi.

| (123) | Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka osoitti samanlaista negatiivista kehitystä kuin unionin tuotannonalan negatiiviset tulokset tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(123)

Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka osoitti samanlaista negatiivista kehitystä kuin unionin tuotannonalan negatiiviset tulokset tarkastelujaksolla.

| (124) | Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena investoinnit putosivat 89 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(124)

Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena investoinnit putosivat 89 prosenttia tarkastelujaksolla.

6.3.8   Kasvu

| (125) | Unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2007 ja 2007 välillä, mutta unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä unionin markkinoilla vain vaivaiset 4 prosenttia, minkä vuoksi se ei pystynyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että 29 prosentin pudotus unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli paljon suurempi kuin 7 prosentin pudotus unionin kulutuksessa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus myös pieneni merkittävästi, 12 prosenttiyksikköä, samalla kaudella. |
| --- | --- |

(125)

Unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2007 ja 2007 välillä, mutta unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä unionin markkinoilla vain vaivaiset 4 prosenttia, minkä vuoksi se ei pystynyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että 29 prosentin pudotus unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli paljon suurempi kuin 7 prosentin pudotus unionin kulutuksessa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus myös pieneni merkittävästi, 12 prosenttiyksikköä, samalla kaudella.

6.3.9   Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys

| (126) | Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(126)

Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

6.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (127) | Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (– 36 %), kapasiteetin käyttöaste (– 28 %), myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (– 29 %), markkinaosuus (– 12 prosenttiyksikköä) sekä tuottavuus (– 16 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui myös yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan (– 241 %) ja kannattavuuteen (–16,3 prosenttiyksikköä). Näiden vuoksi myös unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui, etenkin tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(127)

Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (– 36 %), kapasiteetin käyttöaste (– 28 %), myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (– 29 %), markkinaosuus (– 12 prosenttiyksikköä) sekä tuottavuus (– 16 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui myös yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan (– 241 %) ja kannattavuuteen (–16,3 prosenttiyksikköä). Näiden vuoksi myös unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui, etenkin tutkimusajanjaksolla.

| (128) | Suurimmat tappiot aiheutuivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin unionin kulutuksen merkittävästä laskusta huolimatta Kiinasta tuli edelleen polkumyyntituontia unionin markkinoille suuria määriä hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat yli 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(128)

Suurimmat tappiot aiheutuivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin unionin kulutuksen merkittävästä laskusta huolimatta Kiinasta tuli edelleen polkumyyntituontia unionin markkinoille suuria määriä hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat yli 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla.

| (129) | Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeimmillaan vuonna 2008, mikä johtui pääasiassa pääraaka-aineen hintojen jyrkästä noususta. Unionin tuotannonala onnistui pitämään tuotantokustannuksensa kurissa tutkimusajanjaksolla järkeistämällä toimintaa; tätä auttoi myös PET-hintojen aleneminen, joka tapahtui pääasiassa tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kiinalaisten viejien tutkimusajanjaksolla harjoittama merkittävä hintojen alittavuus, unionin tuotannonala ei pystynyt korottamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi kattanut sen kustannukset. Tämä johti sen taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(129)

Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeimmillaan vuonna 2008, mikä johtui pääasiassa pääraaka-aineen hintojen jyrkästä noususta. Unionin tuotannonala onnistui pitämään tuotantokustannuksensa kurissa tutkimusajanjaksolla järkeistämällä toimintaa; tätä auttoi myös PET-hintojen aleneminen, joka tapahtui pääasiassa tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kiinalaisten viejien tutkimusajanjaksolla harjoittama merkittävä hintojen alittavuus, unionin tuotannonala ei pystynyt korottamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi kattanut sen kustannukset. Tämä johti sen taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla.

| (130) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(130)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

7.   SYY-YHTEYS

7.1   Johdanto

| (131) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(131)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.

7.2   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (132) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla yli seitsenkertaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus laski noin 15 prosenttia, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä pysyi korkeana ja sen markkinaosuus jopa kasvoi 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(132)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla yli seitsenkertaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus laski noin 15 prosenttia, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä pysyi korkeana ja sen markkinaosuus jopa kasvoi 15 prosenttia.

| (133) | Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti, 29 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui 51,1:stä 39,2 prosenttiin, siis lähes 12 prosenttiyksikköä. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi kaksi prosenttiyksikköä, kun taas kiinalaisen polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi unionin markkinoiden vähenevästä kysynnästä huolimatta. |
| --- | --- |

(133)

Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti, 29 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui 51,1:stä 39,2 prosenttiin, siis lähes 12 prosenttiyksikköä. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi kaksi prosenttiyksikköä, kun taas kiinalaisen polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi unionin markkinoiden vähenevästä kysynnästä huolimatta.

| (134) | Polkumyyntituonnin hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat merkittävästi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan niin, että ne olisivat kattaneet raaka-aineen hintojen nousun. Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski (ks. 122 kappale) vuonna 2005 saadusta 3 prosentin voitosta tutkimusajanjakson 13,3 prosentin tappioon. |
| --- | --- |

(134)

Polkumyyntituonnin hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat merkittävästi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan niin, että ne olisivat kattaneet raaka-aineen hintojen nousun. Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski (ks. 122 kappale) vuonna 2005 saadusta 3 prosentin voitosta tutkimusajanjakson 13,3 prosentin tappioon.

| (135) | Tutkimuksessa kävi myös ilmi, Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvava määrä vaikutti negatiivisesti markkinoihin kokonaisuudessaan painamalla hintoja alas. |
| --- | --- |

(135)

Tutkimuksessa kävi myös ilmi, Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvava määrä vaikutti negatiivisesti markkinoihin kokonaisuudessaan painamalla hintoja alas.

| (136) | Kiinasta unionin markkinoille tulevan halvan polkumyyntituonnin jatkuva paine ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden raaka-ainekustannusten mukaan etenkään vuonna 2008, jolloin PET:n hinnat kohosivat huippuunsa. Tämä selittää unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden menetyksen. |
| --- | --- |

(136)

Kiinasta unionin markkinoille tulevan halvan polkumyyntituonnin jatkuva paine ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden raaka-ainekustannusten mukaan etenkään vuonna 2008, jolloin PET:n hinnat kohosivat huippuunsa. Tämä selittää unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden menetyksen.

| (137) | Edellä esitetyn vuoksi päätellään alustavasti, että Kiinasta tulevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(137)

Edellä esitetyn vuoksi päätellään alustavasti, että Kiinasta tulevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

7.3   Muiden tekijöiden vaikutus

7.3.1   Kysynnän kehitys unionin markkinoilla

| (138) | Erikoislujan polyesterilangan kulutus unionissa kasvoi ensin vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla (ks. 100 kappale). Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti merkittävän osan markkinaosuuttaan. Vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että unionin kulutuksen negatiivisella kehityksellä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä olisi saattanut olla negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, on kuitenkin huomattava, että samaan aikaan kiinalainen vienti lisäsi markkinaosuuttaan. Vastaavasti katsotaan, että unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä ei voida selittää vähentyneellä kysynnällä, vaan sen pääasiallisena aiheuttajana on Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin voimakas kasvu ja kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus. |
| --- | --- |

(138)

Erikoislujan polyesterilangan kulutus unionissa kasvoi ensin vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla (ks. 100 kappale). Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti merkittävän osan markkinaosuuttaan. Vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että unionin kulutuksen negatiivisella kehityksellä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä olisi saattanut olla negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, on kuitenkin huomattava, että samaan aikaan kiinalainen vienti lisäsi markkinaosuuttaan. Vastaavasti katsotaan, että unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä ei voida selittää vähentyneellä kysynnällä, vaan sen pääasiallisena aiheuttajana on Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin voimakas kasvu ja kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus.

7.3.2   Raaka-aineen hinnat

| (139) | Raaka-aineen, pääasiassa PET-granulaattien, hinnat kohosivat merkittävästi vuoden 2005 ja 2008 välillä, minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson loppupuoliskolla ja saavuttivat tutkimusajanjakson loppuun mennessä saman tason kuin vuonna 2005. |
| --- | --- |

(139)

Raaka-aineen, pääasiassa PET-granulaattien, hinnat kohosivat merkittävästi vuoden 2005 ja 2008 välillä, minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson loppupuoliskolla ja saavuttivat tutkimusajanjakson loppuun mennessä saman tason kuin vuonna 2005.

| (140) | Tutkimuksessa vahvistui, että erikoislujan polyesterilangan tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan kustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin raaka-aineen hinnat ja kohosivat kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Markkinoilla, joilla on tehokkaat kilpailuedellytykset eli vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, voidaan kuitenkin odottaa, että hintoja mukautetaan säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehityksen huomioon ottamiseksi. Tässä tapauksessa ei käynyt näin. Unionin tuotannonalan oli itse asiassa pakko pitää myyntihintansa alhaalla, jotta se voi kilpailla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa, ja tämä johti sen kannattavuuden huomattavaan putoamiseen. Näin ollen päätellään alustavasti, että kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus painoi hintoja alas unionin markkinoilla ja esti unionin tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(140)

Tutkimuksessa vahvistui, että erikoislujan polyesterilangan tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan kustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin raaka-aineen hinnat ja kohosivat kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Markkinoilla, joilla on tehokkaat kilpailuedellytykset eli vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, voidaan kuitenkin odottaa, että hintoja mukautetaan säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehityksen huomioon ottamiseksi. Tässä tapauksessa ei käynyt näin. Unionin tuotannonalan oli itse asiassa pakko pitää myyntihintansa alhaalla, jotta se voi kilpailla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa, ja tämä johti sen kannattavuuden huomattavaan putoamiseen. Näin ollen päätellään alustavasti, että kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus painoi hintoja alas unionin markkinoilla ja esti unionin tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan kustannusten kattamiseksi.

7.3.3   Unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto

| (141) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoastaan yksi unionin tuottaja, joka toimi yhteistyössä tutkimuksessa, oli vertikaalisesti integroitunut, ja että sen omaan käyttöön jäävä tuotanto jatkojalostettiin tuotteiksi, joilla on lisäarvoa. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näihin jatkojalostustuotteisiin liittyviä tuotanto-ongelmia. Omaan käyttöön jäävä tuotanto pysyi vakaana tarkastelujaksolla ja oli noin 7 prosenttia tuotantomäärästä. |
| --- | --- |

(141)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoastaan yksi unionin tuottaja, joka toimi yhteistyössä tutkimuksessa, oli vertikaalisesti integroitunut, ja että sen omaan käyttöön jäävä tuotanto jatkojalostettiin tuotteiksi, joilla on lisäarvoa. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näihin jatkojalostustuotteisiin liittyviä tuotanto-ongelmia. Omaan käyttöön jäävä tuotanto pysyi vakaana tarkastelujaksolla ja oli noin 7 prosenttia tuotantomäärästä.

| (142) | Tämän perusteella katsottiin, että unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto ei vaikuttanut sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen etenkään tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(142)

Tämän perusteella katsottiin, että unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto ei vaikuttanut sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen etenkään tutkimusajanjaksolla.

7.3.4   Unionin tuotannonalan vientitulos

| (143) | Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitulosta tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon. Analyysissä tuli esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille oli vaatimatonta (noin 3 %) tarkastelujaksolla. Vientimyynnin määrän laskua vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 18 000 tonnista 7 000 tonniin voi selittää tuotannon väheneminen samalla kaudella. Vientihinta oli kuitenkin korkeampi kuin hinta, jonka unionin tuotannonala veloitti asiakkailtaan unionin markkinoilla. Sen vuoksi katsottiin, että vientimäärän aleneminen ei voi selittää unionin tuotannonalan kärsimän vahingon tasoa eikä etenkään kannattavuuden merkittävää pudotusta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(143)

Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitulosta tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon. Analyysissä tuli esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille oli vaatimatonta (noin 3 %) tarkastelujaksolla. Vientimyynnin määrän laskua vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 18 000 tonnista 7 000 tonniin voi selittää tuotannon väheneminen samalla kaudella. Vientihinta oli kuitenkin korkeampi kuin hinta, jonka unionin tuotannonala veloitti asiakkailtaan unionin markkinoilla. Sen vuoksi katsottiin, että vientimäärän aleneminen ei voi selittää unionin tuotannonalan kärsimän vahingon tasoa eikä etenkään kannattavuuden merkittävää pudotusta tutkimusajanjaksolla.

7.3.5   Tuonti muista kolmansista maista

| (144) | Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:

  Taulukko 9











  Muut kolmannet maat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia) | 29 940 | 30 350 | 29 035 | 21 590 | 16 478 |
| Indeksi | 100 | 101 | 97 | 72 | 55 |
| Markkinaosuus | 13,5 % | 13,0 % | 10,9 % | 8,9 % | 8,0 % |
| Indeksi | 100 | 96 | 81 | 66 | 59 |
| Hinta (euroa/tonni) | 2 635 | 2 700 | 2 584 | 2 606 | 2 585 |
| Indeksi | 100 | 102 | 98 | 99 | 98 |
| Lähde: Eurostat. |

(144)

Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:

Taulukko 9

Muut kolmannet maat

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Tuonti (tonnia)

29 940

30 350

29 035

21 590

16 478

Indeksi

100

101

97

72

55

Markkinaosuus

13,5 %

13,0 %

10,9 %

8,9 %

8,0 %

Indeksi

100

96

81

66

59

Hinta (euroa/tonni)

2 635

2 700

2 584

2 606

2 585

Indeksi

100

102

98

99

98

Lähde: Eurostat.

| (145) | Tärkeimmät muut kolmannet maat, jotka veivät erikoislujaa polyesterilankaa unioniin, ovat Sveitsi, Valko-Venäjä, Japani ja Thaimaa. Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, näistä maista tulevan tuonnin yhteismäärä oli melko alhainen suhteessa unionin kulutukseen ja laski tarkastelujaksolla 45 prosenttia. Keskimääräiset tuontihinnat pysyivät vakaalla ja suhteellisen korkealla tasolla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(145)

Tärkeimmät muut kolmannet maat, jotka veivät erikoislujaa polyesterilankaa unioniin, ovat Sveitsi, Valko-Venäjä, Japani ja Thaimaa. Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, näistä maista tulevan tuonnin yhteismäärä oli melko alhainen suhteessa unionin kulutukseen ja laski tarkastelujaksolla 45 prosenttia. Keskimääräiset tuontihinnat pysyivät vakaalla ja suhteellisen korkealla tasolla tutkimusajanjaksolla.

| (146) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(146)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

7.3.6   Tuonti Koreasta ja Taiwanista

| (147) | Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla. Tämä tuonti esitetään taulukoissa 10 ja 11.

  Taulukko 10











  Kokonaistuonti Koreasta | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 17 542 | 20 701 | 27 521 | 24 908 | 24 580 |
| Indeksi | 100 | 118 | 157 | 142 | 140 |
| Markkinaosuus | 7,9 % | 8,8 % | 10,4 % | 10,3 % | 11,9 % |
| Indeksi | 100 | 112 | 131 | 130 | 151 |
| Hinnat (euroa/tonni) | 2 105 | 1 958 | 1 912 | 1 911 | 1 780 |
| Indeksi | 100 | 93 | 91 | 91 | 85 |
| Lähde: Eurostat. |

(147)

Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla. Tämä tuonti esitetään taulukoissa 10 ja 11.

Taulukko 10

Kokonaistuonti Koreasta

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

17 542

20 701

27 521

24 908

24 580

Indeksi

100

118

157

142

140

Markkinaosuus

7,9 %

8,8 %

10,4 %

10,3 %

11,9 %

Indeksi

100

112

131

130

151

Hinnat (euroa/tonni)

2 105

1 958

1 912

1 911

1 780

Indeksi

100

93

91

91

85

Lähde: Eurostat.

| (148) | Kuten taulukosta näkyy, Koreasta tulevan tuonnin määrä seuraili samaa suuntausta kuin kulutus tarkastelujaksolla. Tuontimäärä kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 17 542 tonnista 24 580 tonniin. Tämä johti markkinaosuuden nousuun 7,9 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 11,9 prosenttiin. On kuitenkin pantava merkille, että tuontimäärät laskivat merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä. |
| --- | --- |

(148)

Kuten taulukosta näkyy, Koreasta tulevan tuonnin määrä seuraili samaa suuntausta kuin kulutus tarkastelujaksolla. Tuontimäärä kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 17 542 tonnista 24 580 tonniin. Tämä johti markkinaosuuden nousuun 7,9 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 11,9 prosenttiin. On kuitenkin pantava merkille, että tuontimäärät laskivat merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.

| (149) | Lisäksi on pantava merkille, että vaikka keskimääräiset tuontihinnat Koreasta laskivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla, ne pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.

  Taulukko 11











  Kokonaistuonti Taiwanista | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 7 343 | 7 761 | 10 285 | 11 028 | 8 163 |
| Indeksi | 100 | 106 | 140 | 150 | 111 |
| Markkinaosuus | 3,3 % | 3,3 % | 3,9 % | 4,6 % | 4,0 % |
| Indeksi | 100 | 100 | 117 | 138 | 119 |
| Hinnat (euroa/tonni) | 1 968 | 1 734 | 1 608 | 1 678 | 1 687 |
| Indeksi | 100 | 88 | 82 | 85 | 86 |
| Lähde: Eurostat. |

(149)

Lisäksi on pantava merkille, että vaikka keskimääräiset tuontihinnat Koreasta laskivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla, ne pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.

Taulukko 11

Kokonaistuonti Taiwanista

2005

2006

2007

2008

Tutkimusajanjakso

Määrä (tonnia)

7 343

7 761

10 285

11 028

8 163

Indeksi

100

106

140

150

111

Markkinaosuus

3,3 %

3,3 %

3,9 %

4,6 %

4,0 %

Indeksi

100

100

117

138

119

Hinnat (euroa/tonni)

1 968

1 734

1 608

1 678

1 687

Indeksi

100

88

82

85

86

Lähde: Eurostat.

| (150) | Taiwanista tuleva tuonti lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 7 343 tonnista 8 163 tonniin eli 11 prosenttia. Samana aikana tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,3 prosentista (vuonna 2005) 4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Korean tavoin Taiwanin tuontimäärä laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä. |
| --- | --- |

(150)

Taiwanista tuleva tuonti lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 7 343 tonnista 8 163 tonniin eli 11 prosenttia. Samana aikana tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,3 prosentista (vuonna 2005) 4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Korean tavoin Taiwanin tuontimäärä laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.

| (151) | Taiwanista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 14 prosenttia tarkastelujaksolla mutta pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla. |
| --- | --- |

(151)

Taiwanista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 14 prosenttia tarkastelujaksolla mutta pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.

| (152) | Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Koreasta ja Taiwanista tulevalla tuonnilla on saattanut jossakin määrin olla vaikutusta unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tuontimäärät ja -hinnat tutkimusajanjaksolla eivät kuitenkaan vaikuta olleen sellaisella tasolla, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(152)

Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Koreasta ja Taiwanista tulevalla tuonnilla on saattanut jossakin määrin olla vaikutusta unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tuontimäärät ja -hinnat tutkimusajanjaksolla eivät kuitenkaan vaikuta olleen sellaisella tasolla, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

7.3.7   Unionin muut tuottajat

| (153) | Unionin markkinoita koskevien tietojen tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että muutkaan unionin tuottajat eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään erityistä ongelmaa unionin tuottajien välisessä kilpailussa tai muuta kauppaa vääristävää vaikutusta, joka olisi voinut selittää unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon. |
| --- | --- |

(153)

Unionin markkinoita koskevien tietojen tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että muutkaan unionin tuottajat eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään erityistä ongelmaa unionin tuottajien välisessä kilpailussa tai muuta kauppaa vääristävää vaikutusta, joka olisi voinut selittää unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon.

| (154) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että tuottajat, jotka eivät kuuluneet unionin tuotannonalan määritelmään, eivät vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(154)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että tuottajat, jotka eivät kuuluneet unionin tuotannonalan määritelmään, eivät vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

7.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (155) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi havaittiin, että tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin, jotka olivat alle hintojen, jotka unionin tuotannonala veloitti samanlaisista tuotelajeista unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(155)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi havaittiin, että tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin, jotka olivat alle hintojen, jotka unionin tuotannonala veloitti samanlaisista tuotelajeista unionin markkinoilla.

| (156) | Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yhteen unionin kysynnän kasvun kanssa vuosien 2005 ja 2007 välillä mutta myös unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivisen kehityksen kanssa samalla kaudella. Lisäksi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, kun unionin markkinoiden kysyntä laski, kiinalaiset viejät onnistuivat kasvattamaan markkinaosuuttaan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivinen kehitys paheni ja sen taloudellisen tilanteen pääindikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan – ja jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavan – polkumyyntituonnin voimakas kasvu johti siihen, että unionin tuotannonalan kannattavuus laski yli 16 prosenttiyksikköä ja sille aiheutui raskaita tappioita tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(156)

Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yhteen unionin kysynnän kasvun kanssa vuosien 2005 ja 2007 välillä mutta myös unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivisen kehityksen kanssa samalla kaudella. Lisäksi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, kun unionin markkinoiden kysyntä laski, kiinalaiset viejät onnistuivat kasvattamaan markkinaosuuttaan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivinen kehitys paheni ja sen taloudellisen tilanteen pääindikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan – ja jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavan – polkumyyntituonnin voimakas kasvu johti siihen, että unionin tuotannonalan kannattavuus laski yli 16 prosenttiyksikköä ja sille aiheutui raskaita tappioita tutkimusajanjaksolla.

| (157) | Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(157)

Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.

| (158) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(158)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

8.   UNIONIN ETU

8.1   Alustavat huomautukset

| (159) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotannonalasta, tuojista ja käyttäjistä. |
| --- | --- |

(159)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotannonalasta, tuojista ja käyttäjistä.

8.2   Unionin tuotannonala

| (160) | Unionin tuotannonala muodostuu neljästä tuottajasta, jotka ovat sijoittautuneet unionin eri jäsenvaltioihin ja työllistävät suoraan yli 1 300 ihmistä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyen. |
| --- | --- |

(160)

Unionin tuotannonala muodostuu neljästä tuottajasta, jotka ovat sijoittautuneet unionin eri jäsenvaltioihin ja työllistävät suoraan yli 1 300 ihmistä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyen.

| (161) | Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointien tuottoon ja kannattavuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen. |
| --- | --- |

(161)

Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointien tuottoon ja kannattavuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.

| (162) | Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa erikoislujan polyesterilangan hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan odottaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta. |
| --- | --- |

(162)

Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa erikoislujan polyesterilangan hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan odottaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.

| (163) | Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevassa erikoislujan polyesterilangan tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista. |
| --- | --- |

(163)

Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevassa erikoislujan polyesterilangan tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.

8.3   Tuojat

| (164) | Kyselylomakkeet lähetettiin 10 tuojalle unionissa. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain kaksi tuojaa; Saksassa sijaitsevan tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 15,4 prosenttia ja Espanjassa sijaitsevan 0,2 prosenttia. Tutkimuksen mukaan ensin mainittu tuoja toi ainoastaan Kiinasta, ja sen lähes koko liikevaihto liittyi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Pahimmassa tapauksessa 9 prosentin polkumyyntitulli johtaisi sen kannattavuuden merkittävään laskuun, ja yrityksen toiminta saattaisi muuttua tappiolliseksi. Se kuitenkin voisi siirtää ainakin osan kustannusten noususta asiakkaidensa maksettavaksi, kun otetaan huomioon sen vahva markkina-asema tiettyjen suurten käyttäjien parissa. Lisäksi se voisi kääntyä muiden tarjontalähteiden puoleen, ainakin pidemmällä aikavälillä. Toisen tuojan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti edusti vain vähäistä osaa sen kokonaisliiketoiminnasta (0–5 %), ja ehdotetun toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä. |
| --- | --- |

(164)

Kyselylomakkeet lähetettiin 10 tuojalle unionissa. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain kaksi tuojaa; Saksassa sijaitsevan tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 15,4 prosenttia ja Espanjassa sijaitsevan 0,2 prosenttia. Tutkimuksen mukaan ensin mainittu tuoja toi ainoastaan Kiinasta, ja sen lähes koko liikevaihto liittyi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Pahimmassa tapauksessa 9 prosentin polkumyyntitulli johtaisi sen kannattavuuden merkittävään laskuun, ja yrityksen toiminta saattaisi muuttua tappiolliseksi. Se kuitenkin voisi siirtää ainakin osan kustannusten noususta asiakkaidensa maksettavaksi, kun otetaan huomioon sen vahva markkina-asema tiettyjen suurten käyttäjien parissa. Lisäksi se voisi kääntyä muiden tarjontalähteiden puoleen, ainakin pidemmällä aikavälillä. Toisen tuojan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti edusti vain vähäistä osaa sen kokonaisliiketoiminnasta (0–5 %), ja ehdotetun toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä.

| (165) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että vaikka väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti toiseen edellä mainituista tuojista, sen pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että se voi siirtää ainakin osan kohonneista kustannuksista asiakkailleen ja/tai siirtyä hankkimaan muista lähteistä. Sen vuoksi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta tuojiin. |
| --- | --- |

(165)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että vaikka väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti toiseen edellä mainituista tuojista, sen pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että se voi siirtää ainakin osan kohonneista kustannuksista asiakkailleen ja/tai siirtyä hankkimaan muista lähteistä. Sen vuoksi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta tuojiin.

8.4   Käyttäjät

| (166) | Erikoislujan polyesterilangan käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 68 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 33 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Näiden yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 25 prosenttia. Yritykset sijaitsevat eri puolilla unionia ja toimivat eri teollisuudenaloilla, kuten renkaat ja autoteollisuuden käyttösovellukset, köydet ja teolliset sovellukset. |
| --- | --- |

(166)

Erikoislujan polyesterilangan käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 68 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 33 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Näiden yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 25 prosenttia. Yritykset sijaitsevat eri puolilla unionia ja toimivat eri teollisuudenaloilla, kuten renkaat ja autoteollisuuden käyttösovellukset, köydet ja teolliset sovellukset.

| (167) | Selvyyden vuoksi ja koska väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi eri tavoin käyttäjiin niiden toiminta-alasta riippuen, toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin arvioitiin ryhmittelemällä käyttäjät tuotantoalojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(167)

Selvyyden vuoksi ja koska väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi eri tavoin käyttäjiin niiden toiminta-alasta riippuen, toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin arvioitiin ryhmittelemällä käyttäjät tuotantoalojen mukaisesti.

| (168) | Rengassektorilla toimivien käyttäjien osalta saatiin neljä kyselylomakevastausta renkaiden valmistajilta. Renkaiden valmistajien toimittamien tietojen mukaan erikoislujan polyesterilangan osuus renkaiden tuotantokustannuksista oli suhteellisen vähäinen, keskimäärin alle 1 prosenttia, ja renkaiden valmistukseen liittyvä keskimääräinen voitto oli noin 2 prosenttia. Yksikään yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Näin ollen katsotaan, että jos väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden ei pitäisi vaikuttaa näihin käyttäjiin. Jos jotkin sektorin käyttäjistä kuitenkin harjoittavat tuontia Kiinasta, on olemassa lukuisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä. |
| --- | --- |

(168)

Rengassektorilla toimivien käyttäjien osalta saatiin neljä kyselylomakevastausta renkaiden valmistajilta. Renkaiden valmistajien toimittamien tietojen mukaan erikoislujan polyesterilangan osuus renkaiden tuotantokustannuksista oli suhteellisen vähäinen, keskimäärin alle 1 prosenttia, ja renkaiden valmistukseen liittyvä keskimääräinen voitto oli noin 2 prosenttia. Yksikään yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Näin ollen katsotaan, että jos väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden ei pitäisi vaikuttaa näihin käyttäjiin. Jos jotkin sektorin käyttäjistä kuitenkin harjoittavat tuontia Kiinasta, on olemassa lukuisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä.

| (169) | Autoteollisuuden sovellusten (pääasiassa turvavöiden ja turvatyynyjen tuotanto) osalta käyttäjiltä saatiin kuusi kyselylomakevastausta. Näiden kuuden yrityksen osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonnista oli 5 prosenttia. Yleisesti havaittiin, että niiden tuotteiden osuus, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, oli keskimäärin alle 4 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta ja sektorin keskimääräinen voitto oli noin 3 prosenttia. Lisäksi havaittiin, että nämä kuusi yritystä ostivat erikoislujaa polyesterilankaa pääasiassa unionin tuottajilta ja vain 11 prosenttia niiden ostoista tuotiin Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti vaikuta vakavasti autoteollisuuden sovelluksiin, koska yritysten havaittiin olevan kannattavia eikä Kiina ollut niiden pääasiallinen hankintalähde. |
| --- | --- |

(169)

Autoteollisuuden sovellusten (pääasiassa turvavöiden ja turvatyynyjen tuotanto) osalta käyttäjiltä saatiin kuusi kyselylomakevastausta. Näiden kuuden yrityksen osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonnista oli 5 prosenttia. Yleisesti havaittiin, että niiden tuotteiden osuus, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, oli keskimäärin alle 4 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta ja sektorin keskimääräinen voitto oli noin 3 prosenttia. Lisäksi havaittiin, että nämä kuusi yritystä ostivat erikoislujaa polyesterilankaa pääasiassa unionin tuottajilta ja vain 11 prosenttia niiden ostoista tuotiin Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti vaikuta vakavasti autoteollisuuden sovelluksiin, koska yritysten havaittiin olevan kannattavia eikä Kiina ollut niiden pääasiallinen hankintalähde.

| (170) | Köydenvalmistajien osalta saatiin kolme kyselylomakevastausta, ja näiden osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista oli alle 1 prosentti. Sellaisen liiketoiminnan osuus, jossa käytettiin erikoislujaa polyesterilankaa, oli noin 18 prosenttia niiden kaikesta liiketoiminnasta, ja tässä liiketoiminnassa saavutettu keskimääräinen voittomarginaali oli noin 8 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella arvioitiin, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotto heikentäisi todennäköisesti vain hieman niiden voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjaksolla suurin osa tuonnista (66 %) tuli Kiinasta ja Koreasta tulevan tuonnin osuus oli 20 prosenttia. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, sektorille ei näin ollen todennäköisesti aiheudu vakavia vaikutuksia, koska vaikutus voittomarginaaliin on vähäinen ja muita hankintalähteitä on olemassa. |
| --- | --- |

(170)

Köydenvalmistajien osalta saatiin kolme kyselylomakevastausta, ja näiden osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista oli alle 1 prosentti. Sellaisen liiketoiminnan osuus, jossa käytettiin erikoislujaa polyesterilankaa, oli noin 18 prosenttia niiden kaikesta liiketoiminnasta, ja tässä liiketoiminnassa saavutettu keskimääräinen voittomarginaali oli noin 8 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella arvioitiin, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotto heikentäisi todennäköisesti vain hieman niiden voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjaksolla suurin osa tuonnista (66 %) tuli Kiinasta ja Koreasta tulevan tuonnin osuus oli 20 prosenttia. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, sektorille ei näin ollen todennäköisesti aiheudu vakavia vaikutuksia, koska vaikutus voittomarginaaliin on vähäinen ja muita hankintalähteitä on olemassa.

| (171) | Jotkin köydenvalmistajat väittivät, että koska erikoislujaa polyesterilankaa käytetään pääasiallisesti muilla sektoreilla, kuten tuotanto- ja autoteollisuussektorilla, polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että köydenvalmistajien käyttämiä erikoislujan polyesterilangan lajeja ei olisi saatavilla, koska unionin tuottajat väitteen mukaan keskittyisivät ensisijaisesti suuriin markkinoihin ja toimittaisivat muille sektoreille vain, jos niillä olisi ylimääräistä kapasiteettia. On kuitenkin huomattava, että käytettävissä on muitakin tarjontalähteitä, kuten unionin tuotannonala, Korea ja Taiwan samoin kuin muut kolmannet maat, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(171)

Jotkin köydenvalmistajat väittivät, että koska erikoislujaa polyesterilankaa käytetään pääasiallisesti muilla sektoreilla, kuten tuotanto- ja autoteollisuussektorilla, polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että köydenvalmistajien käyttämiä erikoislujan polyesterilangan lajeja ei olisi saatavilla, koska unionin tuottajat väitteen mukaan keskittyisivät ensisijaisesti suuriin markkinoihin ja toimittaisivat muille sektoreille vain, jos niillä olisi ylimääräistä kapasiteettia. On kuitenkin huomattava, että käytettävissä on muitakin tarjontalähteitä, kuten unionin tuotannonala, Korea ja Taiwan samoin kuin muut kolmannet maat, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (172) | Teollisten sovellusten sektorilla (esim. katteet, hihnat, köydet ja teolliset tekstiilit) käyttäjiltä saatiin yhteensä 19 vastausta kyselylomakkeeseen. Näiden käyttäjien osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia. Sektorilta saatujen tietojen perusteella sen liiketoiminnan osuus, jossa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, on 64 prosenttia koko liiketoiminnasta, ja tästä liiketoiminnasta saatu keskimääräinen voitto oli 13 prosenttia. Polkumyyntitullien vaikutus vähentää todennäköisesti vain hieman sektorin keskimääräistä voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että käyttäjät ostavat pääasiassa unionin tuottajilta ja Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta sektoriin, kun otetaan huomioon sen vähäinen vaikutus voittomarginaaliin ja mahdollisuus käyttää muita hankintalähteitä. |
| --- | --- |

(172)

Teollisten sovellusten sektorilla (esim. katteet, hihnat, köydet ja teolliset tekstiilit) käyttäjiltä saatiin yhteensä 19 vastausta kyselylomakkeeseen. Näiden käyttäjien osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia. Sektorilta saatujen tietojen perusteella sen liiketoiminnan osuus, jossa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, on 64 prosenttia koko liiketoiminnasta, ja tästä liiketoiminnasta saatu keskimääräinen voitto oli 13 prosenttia. Polkumyyntitullien vaikutus vähentää todennäköisesti vain hieman sektorin keskimääräistä voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että käyttäjät ostavat pääasiassa unionin tuottajilta ja Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta sektoriin, kun otetaan huomioon sen vähäinen vaikutus voittomarginaaliin ja mahdollisuus käyttää muita hankintalähteitä.

| (173) | Jotkin käyttäjät väittivät, että jos otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, se vaikuttaisi niihin negatiivisesti kahdella tavalla. Ne väittivät, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole tarjolla ja lisäksi asianomaiset maat ryhtyisivät tarkasteltavana olevan tuotteen sijasta viemään jatkojalostustuotteita. |
| --- | --- |

(173)

Jotkin käyttäjät väittivät, että jos otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, se vaikuttaisi niihin negatiivisesti kahdella tavalla. Ne väittivät, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole tarjolla ja lisäksi asianomaiset maat ryhtyisivät tarkasteltavana olevan tuotteen sijasta viemään jatkojalostustuotteita.

| (174) | Vaihtoehtoisten hankintalähteiden puutetta koskevan väitteen osalta on ensinnäkin huomattava, että Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Lisäksi saatavilla on muita hankintalähteitä muista kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta (ks. 171 kappale). Toiseksi unionin tuotannonalan tarjonnan osalta tutkimuksessa tuotiin esiin joitakin puutteita joidenkin unionin tuottajien tarjonnassa tietyille käyttäjille. Analyysissä ei kuitenkaan tullut esiin mitään todisteita siitä, että nämä puutteet tulisivat esiin säännöllisesti. Edellä esitetyn perusteella ja varsinkin ottaen huomioon muut vaihtoehtoiset tarjontalähteet väite hylättiin. |
| --- | --- |

(174)

Vaihtoehtoisten hankintalähteiden puutetta koskevan väitteen osalta on ensinnäkin huomattava, että Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Lisäksi saatavilla on muita hankintalähteitä muista kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta (ks. 171 kappale). Toiseksi unionin tuotannonalan tarjonnan osalta tutkimuksessa tuotiin esiin joitakin puutteita joidenkin unionin tuottajien tarjonnassa tietyille käyttäjille. Analyysissä ei kuitenkaan tullut esiin mitään todisteita siitä, että nämä puutteet tulisivat esiin säännöllisesti. Edellä esitetyn perusteella ja varsinkin ottaen huomioon muut vaihtoehtoiset tarjontalähteet väite hylättiin.

| (175) | Väitteestä, jonka mukaan erikoislujan polyesterilangan tuottajat asianomaisissa maissa ryhtyisivät viemään jatkojalostustuotteita, on huomattava, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa. Sen vuoksi vaikka kiinalaiset viejät siirtäisivätkin osan viennistään jatkojalostusmarkkinoille, katsotaan että erikoislujan polyesterilangan käyttäjien kilpailukyky säilyy, koska ne voisivat edelleen hankkia erikoislujaa polyesterilankaa muilta toimittajilta, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(175)

Väitteestä, jonka mukaan erikoislujan polyesterilangan tuottajat asianomaisissa maissa ryhtyisivät viemään jatkojalostustuotteita, on huomattava, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa. Sen vuoksi vaikka kiinalaiset viejät siirtäisivätkin osan viennistään jatkojalostusmarkkinoille, katsotaan että erikoislujan polyesterilangan käyttäjien kilpailukyky säilyy, koska ne voisivat edelleen hankkia erikoislujaa polyesterilankaa muilta toimittajilta, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (176) | Edellä esitetty huomioon ottaen vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavilla toimenpiteillä on todennäköisesti negatiivisia vaikutuksia joihinkin käyttäjiin, vaikutus käyttäjiin eri teollisuudenaloilla vaikuttaa olevan yleisesti vähäinen. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevaan erikoislujaan polyesterilankaan sovellettavilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei mitä todennäköisimmin olisi merkittävää negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin. |
| --- | --- |

(176)

Edellä esitetty huomioon ottaen vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavilla toimenpiteillä on todennäköisesti negatiivisia vaikutuksia joihinkin käyttäjiin, vaikutus käyttäjiin eri teollisuudenaloilla vaikuttaa olevan yleisesti vähäinen. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevaan erikoislujaan polyesterilankaan sovellettavilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei mitä todennäköisimmin olisi merkittävää negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.

8.5   Unionin etua koskevat päätelmät

| (177) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa. |
| --- | --- |

(177)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.

9.   TULLIEN KÄYTTÖÖNOTOSTA LUOPUMINEN

| (178) | Koska havaittiin, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit olivat alle vähimmäistason, näistä maista peräisin olevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(178)

Koska havaittiin, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit olivat alle vähimmäistason, näistä maista peräisin olevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä.

10.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

10.1   Vahingon korjaava taso

| (179) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(179)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (180) | Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä. |
| --- | --- |

(180)

Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.

| (181) | Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyyntituontia, olisi perustuttava vuoteen 2005, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala saavutti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 3 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(181)

Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyyntituontia, olisi perustuttava vuoteen 2005, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala saavutti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 3 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.

| (182) | Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 3 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(182)

Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 3 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.

| (183) | Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjaksolla. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina verrattujen tuotelajien keskimääräisestä cif-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(183)

Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjaksolla. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina verrattujen tuotelajien keskimääräisestä cif-tuontiarvosta.

10.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (184) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(184)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (185) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(185)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (186) | Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(186)

Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (187) | Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(187)

Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.

| (188) | Vahvistetut polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:







  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 % | 57,1 % |
| Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 % | 57,6 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | Ei sovelleta |
| Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset | 8,9 % | 57,3 % |
| Kaikki muut yritykset | 9,3 % | 57,6 % |

(188)

Vahvistetut polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

57,1 %

Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

57,6 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

Ei sovelleta

Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset

8,9 %

57,3 %

Kaikki muut yritykset

9,3 %

57,6 %

11.   ILMOITTAMINEN

| (189) | Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten, |
| --- | --- |

(189)

Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa erikoislujaa polyesterilankaa (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Yritys | Tulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 | A974 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 | A975 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| Liitteessä luetellut yritykset | 8,9 | A977 |
| Kaikki muut yritykset | 9,3 | A999 |

Yritys

Tulli (%)

Taric-lisäkoodi

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3

A974

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7

A975

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

Liitteessä luetellut yritykset

8,9

A977

Kaikki muut yritykset

9,3

A999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.

2.   Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL C 213, 8.9.2009, s. 16.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

LIITE

YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEET MUTTA OTOKSEN ULKOPUOLISET KIINALAISET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT

Taric-lisäkoodi A977

| Yrityksen nimi | Kaupunki |
| --- | --- |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | Hangzhou |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Oriental Industies (Suzhou) Ltd | Suzhou |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |

Yrityksen nimi

Kaupunki

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

Hangzhou

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Oriental Industies (Suzhou) Ltd

Suzhou

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 135/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 135/26

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 479/2010,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista säännöistä siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden ilmoituksista komissiolle maito- ja maitotuotealalla

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 192 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 192 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen kyseisen asetuksen soveltamisen kannalta tarpeelliset tiedot. Komission asetuksessa (EY) N:o 562/2005 (2) vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (3) soveltamista koskevat säännöt siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden ja komission välisistä tiedonannoista maito- ja maitotuotealalla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 192 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen kyseisen asetuksen soveltamisen kannalta tarpeelliset tiedot. Komission asetuksessa (EY) N:o 562/2005 (2) vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (3) soveltamista koskevat säännöt siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden ja komission välisistä tiedonannoista maito- ja maitotuotealalla.

| (2) | Koska asetusta (EY) N:o 562/2005 on jo muutettu ja siihen tarvitaan myös uusia muutoksia erityisesti muihin asetuksiin tehtyjen viittausten ajantasaistamiseksi, asetus (EY) N:o 562/2005 olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella. |
| --- | --- |

(2)

Koska asetusta (EY) N:o 562/2005 on jo muutettu ja siihen tarvitaan myös uusia muutoksia erityisesti muihin asetuksiin tehtyjen viittausten ajantasaistamiseksi, asetus (EY) N:o 562/2005 olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella.

| (3) | Vientituet ja tuki kaseiiniksi jalostetulle rasvattomalle maidolle on mahdollista vahvistaa ainoastaan sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan hintojen kehitystä koskevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Vientituet ja tuki kaseiiniksi jalostetulle rasvattomalle maidolle on mahdollista vahvistaa ainoastaan sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan hintojen kehitystä koskevien tietojen perusteella.

| (4) | On tarpeen pystyä vertaamaan tuotteiden hintanoteerauksia erityisesti vientitukien ja tukimäärien laskemiseksi. On myös tarpeen lisätä kyseisten hintanoteerausten luotettavuutta painottamalla tietoja. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen pystyä vertaamaan tuotteiden hintanoteerauksia erityisesti vientitukien ja tukimäärien laskemiseksi. On myös tarpeen lisätä kyseisten hintanoteerausten luotettavuutta painottamalla tietoja.

| (5) | Kansallisten viranomaisten hallinnollisen taakan yksinkertaistamiseksi ja keventämiseksi viikoittaiset hintailmoitukset olisi rajattava tuotteisiin, joita koskevat tiedot ovat tarpeen maitomarkkinoiden tiiviin seurannan varmistamiseksi. Muista tuotteista olisi edellytettävä kuukausittaisia ilmoituksia, ja eräitä tuotteita, joita koskevat tiedot eivät ole olennaisia, koskevat ilmoitukset olisi lakkautettava. |
| --- | --- |

(5)

Kansallisten viranomaisten hallinnollisen taakan yksinkertaistamiseksi ja keventämiseksi viikoittaiset hintailmoitukset olisi rajattava tuotteisiin, joita koskevat tiedot ovat tarpeen maitomarkkinoiden tiiviin seurannan varmistamiseksi. Muista tuotteista olisi edellytettävä kuukausittaisia ilmoituksia, ja eräitä tuotteita, joita koskevat tiedot eivät ole olennaisia, koskevat ilmoitukset olisi lakkautettava.

| (6) | Sellaisten tuotteiden hintailmoitukset, joita tuottaa jäsenvaltiossa korkeintaan kolme tuottajaa, olisi merkittävä luottamuksellisiksi, ja niitä olisi käytettävä vain komissiossa eikä niitä pitäisi paljastaa muille. |
| --- | --- |

(6)

Sellaisten tuotteiden hintailmoitukset, joita tuottaa jäsenvaltiossa korkeintaan kolme tuottajaa, olisi merkittävä luottamuksellisiksi, ja niitä olisi käytettävä vain komissiossa eikä niitä pitäisi paljastaa muille.

| (7) | Tiedot sellaisten tuotteiden tuonnista, joilta vaaditaan tuontitodistus, ovat olennaisia maitomarkkinoiden seurannan parantamiseksi. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maito- ja maitotuotealan tuontijärjestelmän ja tariffikiintiöiden avaamisen osalta 14 päivänä joulukuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2535/2001 (4) 2 artiklan mukaan 1 päivästä heinäkuuta 2008 alkaen tuontitodistus vaaditaan vain etuuskohtelutuonnissa. |
| --- | --- |

(7)

Tiedot sellaisten tuotteiden tuonnista, joilta vaaditaan tuontitodistus, ovat olennaisia maitomarkkinoiden seurannan parantamiseksi. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maito- ja maitotuotealan tuontijärjestelmän ja tariffikiintiöiden avaamisen osalta 14 päivänä joulukuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2535/2001 (4) 2 artiklan mukaan 1 päivästä heinäkuuta 2008 alkaen tuontitodistus vaaditaan vain etuuskohtelutuonnissa.

| (8) | Tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (5) 11 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle myöntämiensä tuontitodistusten sisältämät määrät sekä määrät, joiden tuontitodistuksia ei ole käytetty tai on käytetty vain osittain tuontitariffikiintiöissä. Nämä horisontaaliset säännökset liittyvät samoihin tietoihin kuin mistä säädetään asetuksen (EY) N:o 562/2005 7 artiklan 1 ja 6 kohdassa. Uuteen asetukseen ei sen vuoksi pitäisi sisällyttää kyseisten tietojen ilmoitusvelvoitetta. |
| --- | --- |

(8)

Tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (5) 11 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle myöntämiensä tuontitodistusten sisältämät määrät sekä määrät, joiden tuontitodistuksia ei ole käytetty tai on käytetty vain osittain tuontitariffikiintiöissä. Nämä horisontaaliset säännökset liittyvät samoihin tietoihin kuin mistä säädetään asetuksen (EY) N:o 562/2005 7 artiklan 1 ja 6 kohdassa. Uuteen asetukseen ei sen vuoksi pitäisi sisällyttää kyseisten tietojen ilmoitusvelvoitetta.

| (9) | Maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (6) 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetään tapauksista ja tuotteista, joista vaaditaan tuontitodistus. Kyseisen asetuksen liitteessä II olevassa K kohdassa luetellaan maitotuotteet, jotka tuodaan muissa etuusjärjestelyissä kuin tariffikiintiöissä ja joista on esitettävä tuontitodistus. Kyseisistä tuotteista olisi ilmoitettava komissiolle. |
| --- | --- |

(9)

Maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (6) 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetään tapauksista ja tuotteista, joista vaaditaan tuontitodistus. Kyseisen asetuksen liitteessä II olevassa K kohdassa luetellaan maitotuotteet, jotka tuodaan muissa etuusjärjestelyissä kuin tariffikiintiöissä ja joista on esitettävä tuontitodistus. Kyseisistä tuotteista olisi ilmoitettava komissiolle.

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 2535/2001 2 osaston III luvussa säädetään eräistä tuontikiintiöistä, joita hallinnoidaan kolmansien maiden viranomaisten myöntämin IMA 1 -todistuksin (”inward-monitoring arrangement”). Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle niiden tuotteiden määrät, joille on annettu tuontitodistus IMA 1 -todistusten perusteella. Kokemus on osoittanut, että näiden tiedoksiantojen perusteella ei aina voida tarkasti seurata kyseistä tuontia joka vaiheessa. Olisi säädettävä lisätietojen ilmoittamisesta. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 2535/2001 2 osaston III luvussa säädetään eräistä tuontikiintiöistä, joita hallinnoidaan kolmansien maiden viranomaisten myöntämin IMA 1 -todistuksin (”inward-monitoring arrangement”). Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle niiden tuotteiden määrät, joille on annettu tuontitodistus IMA 1 -todistusten perusteella. Kokemus on osoittanut, että näiden tiedoksiantojen perusteella ei aina voida tarkasti seurata kyseistä tuontia joka vaiheessa. Olisi säädettävä lisätietojen ilmoittamisesta.

| (11) | Kauppavirtojen täsmällinen ja säännöllinen seuranta vientitukien vaikutuksen arvioimiseksi vaatii tietoja niiden tuotteiden viennistä, joille on vahvistettu vientituki, erityisesti tarjouskilpailumenettelyssä myönnettyjen määrien osalta. |
| --- | --- |

(11)

Kauppavirtojen täsmällinen ja säännöllinen seuranta vientitukien vaikutuksen arvioimiseksi vaatii tietoja niiden tuotteiden viennistä, joille on vahvistettu vientituki, erityisesti tarjouskilpailumenettelyssä myönnettyjen määrien osalta.

| (12) | Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehdyn maataloussopimuksen, jäljempänä ‘maataloussopimus’, joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 94/800/EY (7), täytäntöön paneminen vaatii sen mukaisten sitoumusten noudattamiseksi suuren määrän yksityiskohtaisia tietoja tuonnista ja viennistä ja erityisesti todistushakemuksista ja todistusten käytöstä. On tarpeen saada nopeasti tietoja viennin kehittymisestä, jotta kyseisiä sitoumuksia voitaisiin hyödyntää mahdollisimman hyvin. |
| --- | --- |

(12)

Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehdyn maataloussopimuksen, jäljempänä ‘maataloussopimus’, joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 94/800/EY (7), täytäntöön paneminen vaatii sen mukaisten sitoumusten noudattamiseksi suuren määrän yksityiskohtaisia tietoja tuonnista ja viennistä ja erityisesti todistushakemuksista ja todistusten käytöstä. On tarpeen saada nopeasti tietoja viennin kehittymisestä, jotta kyseisiä sitoumuksia voitaisiin hyödyntää mahdollisimman hyvin.

| (13) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maidon ja maitotuotteiden vientitodistusten ja vientitukien osalta 27 päivänä marraskuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 (8) vahvistetaan eräiden maitotuotteiden Kanadaan, Yhdysvaltoihin ja Dominikaaniseen tasavaltaan vientiä koskevat erityissäännöt. Olisi säädettävä asiaa koskevien tietojen ilmoittamisesta. |
| --- | --- |

(13)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maidon ja maitotuotteiden vientitodistusten ja vientitukien osalta 27 päivänä marraskuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1187/2009 (8) vahvistetaan eräiden maitotuotteiden Kanadaan, Yhdysvaltoihin ja Dominikaaniseen tasavaltaan vientiä koskevat erityissäännöt. Olisi säädettävä asiaa koskevien tietojen ilmoittamisesta.

| (14) | Asetuksella (EY) N:o 1187/2009 säädetään erityisjärjestelystä, joka koskee vientituen myöntämistä sisäisessä jalostusmenettelyssä valmistetun sulatejuuston EU:sta peräisin oleville ainesosille. Olisi säädettävä asiaa koskevien tietojen ilmoittamisesta. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksella (EY) N:o 1187/2009 säädetään erityisjärjestelystä, joka koskee vientituen myöntämistä sisäisessä jalostusmenettelyssä valmistetun sulatejuuston EU:sta peräisin oleville ainesosille. Olisi säädettävä asiaa koskevien tietojen ilmoittamisesta.

| (15) | Komission vastaanottamien tietojen käsittelystä vuosien mittaan saadut kokemukset ovat osoittaneet, että eräiden ilmoitusten toimitustiheyttä voitaisiin ilman olennaisten tietojen menetystä harventaa. |
| --- | --- |

(15)

Komission vastaanottamien tietojen käsittelystä vuosien mittaan saadut kokemukset ovat osoittaneet, että eräiden ilmoitusten toimitustiheyttä voitaisiin ilman olennaisten tietojen menetystä harventaa.

| (16) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I   LUKU

RASVATONTA MAITOA JA RASVATONTA MAITOJAUHETTA KOSKEVAT TOIMENPITEET

1 artikla

1.   Kun on kyse asetuksen (EY) N:o 1234/2007 99 artiklan 1 kohdan mukaisesti myönnetystä tuesta rehuissa käytettävälle rasvattomalle maidolle ja rasvattomalle maitojauheelle, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään kunkin kuukauden kahdentenakymmenentenä päivänä edelliskuun osalta seuraavat tiedot:

| a) | rehuseosten valmistukseen käytetyn rasvattoman maidon määrät, joille on haettu tukea kyseisen kuukauden aikana; |
| --- | --- |

a)

rehuseosten valmistukseen käytetyn rasvattoman maidon määrät, joille on haettu tukea kyseisen kuukauden aikana;

| b) | denaturoidun rasvattoman maitojauheen määrät, joille on haettu tukea kyseisen kuukauden aikana; |
| --- | --- |

b)

denaturoidun rasvattoman maitojauheen määrät, joille on haettu tukea kyseisen kuukauden aikana;

| c) | rehuseosten valmistukseen käytetyn rasvattoman maitojauheen määrät, joille on haettu tukea kyseisen kuukauden aikana. |
| --- | --- |

c)

rehuseosten valmistukseen käytetyn rasvattoman maitojauheen määrät, joille on haettu tukea kyseisen kuukauden aikana.

2.   Kun on kyse asetuksen (EY) N:o 1234/2007 100 artiklan mukaisesti myönnetystä tuesta kaseiiniksi ja kaseinaateiksi jalostetulle rasvattomalle maidolle, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään kunkin kuukauden kahdentenakymmenentenä päivänä rasvattoman maidon määrät, joille on haettu tukea edelliskuun aikana. Määrät on jaoteltava tuotetun kaseiinin tai kaseinaatin laadun mukaan.

II   LUKU

HINNAT

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään kunakin keskiviikkona kello 12.00 (Brysselin aikaa) liitteessä I A lueteltujen tuotteiden edellisviikolla noteeratut noudettuna lähettäjältä -hinnat seuraavasti:

| a) | kunkin 1–6 kohdassa tarkoitetun tuotteen hinnat, jos kansallinen tuotanto on vähintään yksi prosentti EU:n tuotannosta; |
| --- | --- |

a)

kunkin 1–6 kohdassa tarkoitetun tuotteen hinnat, jos kansallinen tuotanto on vähintään yksi prosentti EU:n tuotannosta;

| b) | sellaisten juustojen hinnat, jotka edustavat vähintään neljää prosenttia juuston kansallisesta kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

b)

sellaisten juustojen hinnat, jotka edustavat vähintään neljää prosenttia juuston kansallisesta kokonaistuotannosta.

Liitteessä I A olevassa 4 ja 5 kohdassa tarkoitettu voin kansallinen ja EU:n tuotanto, joka otetaan huomioon ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi, on molempien kyseisissä kohdissa tarkoitettujen tuotteiden kokonaistuotanto.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään kunkin kuukauden kymmenentenä päivänä liitteessä I B lueteltujen tuotteiden edelliskuussa noteeratut noudettuna lähettäjältä -hinnat seuraavasti:

| a) | kunkin tuotteen, juustot pois luettuina, hinnat, jos kansallinen tuotanto on vähintään kaksi prosenttia EU:n tuotannosta; |
| --- | --- |

a)

kunkin tuotteen, juustot pois luettuina, hinnat, jos kansallinen tuotanto on vähintään kaksi prosenttia EU:n tuotannosta;

| b) | muiden kuin 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen sellaisten juustojen hinnat tyypeittäin, jotka edustavat vähintään kahdeksaa prosenttia juuston kansallisesta kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

b)

muiden kuin 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen sellaisten juustojen hinnat tyypeittäin, jotka edustavat vähintään kahdeksaa prosenttia juuston kansallisesta kokonaistuotannosta.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään kuun lopussa

| a) | edelliskuussa alueellaan maidontuottajille toimituksista maksettu raakamaidon hinta todellisen rasvapitoisuuden ja proteiinipitoisuuden mukaan; |
| --- | --- |

a)

edelliskuussa alueellaan maidontuottajille toimituksista maksettu raakamaidon hinta todellisen rasvapitoisuuden ja proteiinipitoisuuden mukaan;

| b) | kuluvan kuukauden toimitusten arvioitu hinta, jos saatavilla. |
| --- | --- |

b)

kuluvan kuukauden toimitusten arvioitu hinta, jos saatavilla.

4.   Tätä artiklaa sovellettaessa ilmaisulla ‘noudettuna lähettäjältä -hinta’ tarkoitetaan hintaa, jolla tuote ostetaan yritykseltä veroja (alv) ja muita kustannuksia (kuljetus, lastaus, käsittely, varastointi, kuormalavat, vakuutus jne.) lukuun ottamatta. Hinta liittyy myynteihin, jotka on laskutettu viitekaudella.

3 artikla

1.   Edellä 2 artiklan mukaisesti ilmoitettavat hinnat ilmoitetaan painotettuina keskiarvoina kansallisena valuuttana 100:aa kilogrammaa kohden.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hintailmoitukset ovat edustavia, paikkansapitäviä ja täydellisiä. Jäsenvaltioiden on tässä tarkoituksessa toimitettava komissiolle viimeistään 15 päivänä elokuuta 2010 liitteessä II esitetyn mallin mukainen raportti. Jos jokin aiemman raportin tieto kaipaa ajantasaistamista, on toimitettava uusi raportti.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että asianomaiset talouden toimijat toimittavat niille vaadittavat tiedot asetettujen määräaikojen mukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on ennen 15 päivää elokuuta 2010 toimitettava komissiolle liitteissä I A ja I B esitettyjen mallien mukaisesti tiedot seuraavasti:

| a) | Jos ilmoitettava hinta koskee tuotetta, jota tuottaa jäsenvaltiossa vähemmän kuin kolme tuottajaa, liitteiden I A ja I B Huomautuksia-sarakkeeseen on merkittävä sana ”Luottamuksellinen”. Tällaisia tietoja pidetään luottamuksellisina ja käytetään vain tietojen koostamisessa. |
| --- | --- |

a)

Jos ilmoitettava hinta koskee tuotetta, jota tuottaa jäsenvaltiossa vähemmän kuin kolme tuottajaa, liitteiden I A ja I B Huomautuksia-sarakkeeseen on merkittävä sana ”Luottamuksellinen”. Tällaisia tietoja pidetään luottamuksellisina ja käytetään vain tietojen koostamisessa.

| b) | Juustojen osalta edustava pakkausyksikkö, jonka hinta ilmoitetaan. |
| --- | --- |

b)

Juustojen osalta edustava pakkausyksikkö, jonka hinta ilmoitetaan.

| c) | Jos muiden tuotteiden kuin juustojen osalta hinta vastaa eri pakkausyksikköä kuin Edustava pakkausyksikkö -sarakkeessa mainittu pakkausyksikkö, tuotteen pakkausyksikkö, jonka hinta ilmoitetaan, on merkittävä liitteiden I A ja I B Huomautuksia-sarakkeeseen. |
| --- | --- |

c)

Jos muiden tuotteiden kuin juustojen osalta hinta vastaa eri pakkausyksikköä kuin Edustava pakkausyksikkö -sarakkeessa mainittu pakkausyksikkö, tuotteen pakkausyksikkö, jonka hinta ilmoitetaan, on merkittävä liitteiden I A ja I B Huomautuksia-sarakkeeseen.

Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto aina, kun jokin ensimmäisen alakohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetuista tiedoista kaipaa ajantasaistamista.

III   LUKU

KAUPPA

1   JAKSO

Tuonti

4 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään joka kuukauden kymmenentenä päivänä edelliskuulta asetuksen (EY) N:o 376/2008 liitteessä II olevan I osan K kohdassa tarkoitetut maidon ja maitotuotteiden määrät, jotka on tuotu muissa etuusjärjestelyissä kuin tariffikiintiöissä ja joille on myönnetty tuontitodistus, CN-koodin ja alkuperämaan koodin mukaan jaoteltuina.

Jos hakemuksia ei ole jätetty, se on mainittava ilmoituksissa.

5 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta edellisen vuoden osalta CN-koodin mukaan jaoteltuina IMA 1 -todistusten perusteella asetuksen (EY) N:o 2535/2001 2 osaston III luvun 1 jakson mukaisesti annettuja tuontitodistuksia koskevat seuraavat tiedot sekä IMA 1 -todistusten numerot:

| a) | tuotteiden määrä, jolle todistus on annettu, ja tuontitodistuksen antopäivä; |
| --- | --- |

a)

tuotteiden määrä, jolle todistus on annettu, ja tuontitodistuksen antopäivä;

| b) | niiden tuotteiden määrä, joiden osalta vakuus on vapautettu. |
| --- | --- |

b)

niiden tuotteiden määrä, joiden osalta vakuus on vapautettu.

Jos hakemuksia ei ole jätetty, se on mainittava ilmoituksissa.

2   JAKSO

Vienti

6 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle jokaisena työpäivänä viimeistään kello 18 seuraavat tiedot:

| a) | maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin ja määräpaikkakoodin mukaan jaotellut määrät, joiden osalta on haettu samana päivänä






  i) | asetuksen (EY) N:o 376/2008 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja todistuksia, lukuun ottamatta kuitenkaan asetuksen (EY) N:o 1187/2009 15 ja 29 artiklassa tarkoitettuja todistuksia; |
| --- | --- | --- |

a)

maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin ja määräpaikkakoodin mukaan jaotellut määrät, joiden osalta on haettu samana päivänä

i)

asetuksen (EY) N:o 376/2008 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuja todistuksia, lukuun ottamatta kuitenkaan asetuksen (EY) N:o 1187/2009 15 ja 29 artiklassa tarkoitettuja todistuksia;

| ii) | asetuksen (EY) N:o 1187/2009 15 artiklassa tarkoitettuja todistuksia; |
| --- | --- |

ii)

asetuksen (EY) N:o 1187/2009 15 artiklassa tarkoitettuja todistuksia;

| b) | tarvittaessa se, ettei sinä päivänä ole jätetty hakemuksia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tukea ei ole vahvistettu tai se on vahvistettu nollaksi jollekin komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (9) liitteessä I olevassa 9 osassa tarkoitetulle tuotteelle; |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa se, ettei sinä päivänä ole jätetty hakemuksia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tukea ei ole vahvistettu tai se on vahvistettu nollaksi jollekin komission asetuksen (ETY) N:o 3846/87 (9) liitteessä I olevassa 9 osassa tarkoitetulle tuotteelle;

| c) | maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin ja määräpaikkakoodin mukaan jaotellut maitotuotteiden määrät, joille on haettu samana päivänä asetuksen (EY) N:o 1187/2009 8 artiklassa tarkoitettuja väliaikaisia todistuksia, sekä






  i) | tarjouskilpailuun osallistumisen määräpäivä ja jäljennös asiakirjasta, jossa vahvistetaan tarjouskilpailu haetuille määrille; |
| --- | --- | --- |

c)

maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin ja määräpaikkakoodin mukaan jaotellut maitotuotteiden määrät, joille on haettu samana päivänä asetuksen (EY) N:o 1187/2009 8 artiklassa tarkoitettuja väliaikaisia todistuksia, sekä

i)

tarjouskilpailuun osallistumisen määräpäivä ja jäljennös asiakirjasta, jossa vahvistetaan tarjouskilpailu haetuille määrille;

| ii) | tuotteiden määrä, jota tarjouskilpailuilmoitus koskee; |
| --- | --- |

ii)

tuotteiden määrä, jota tarjouskilpailuilmoitus koskee;

| d) | maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin ja määräpaikan koodin mukaan jaotellut maitotuotteiden määrät, joiden osalta on lopullisesti annettu tai peruutettu asetuksen (EY) N:o 1187/2009 8 artiklassa tarkoitettuja väliaikaisia todistuksia, sekä väliaikaisen todistuksen päivämäärä ja määrä; |
| --- | --- |

d)

maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin ja määräpaikan koodin mukaan jaotellut maitotuotteiden määrät, joiden osalta on lopullisesti annettu tai peruutettu asetuksen (EY) N:o 1187/2009 8 artiklassa tarkoitettuja väliaikaisia todistuksia, sekä väliaikaisen todistuksen päivämäärä ja määrä;

| e) | tarvittaessa tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettu tarjouskilpailun piiriin kuuluva tarkistettu tuotemäärä; |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettu tarjouskilpailun piiriin kuuluva tarkistettu tuotemäärä;

| f) | maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin mukaan jaotellut maitotuotteiden määrät, joiden osalta on asetuksen (EY) N:o 1187/2009 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettu todistukset, joihin liittyy vientituki. |
| --- | --- |

f)

maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin mukaan jaotellut maitotuotteiden määrät, joiden osalta on asetuksen (EY) N:o 1187/2009 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettu todistukset, joihin liittyy vientituki.

2.   Jos samaan tarjouskilpailuun on jätetty useita hakemuksia, 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen tietojen osalta riittää yksi ilmoitus jäsenvaltiota kohti.

7 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennen kunkin kuukauden 16 päivää edellisen kuukauden osalta seuraavat tiedot:

| a) | maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin mukaan jaotellut maitotuotteiden määrät, joiden osalta on asetuksen (EY) N:o 1187/2009 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti peruutettu todistushakemukset; |
| --- | --- |

a)

maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin mukaan jaotellut maitotuotteiden määrät, joiden osalta on asetuksen (EY) N:o 1187/2009 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti peruutettu todistushakemukset;

| b) | sellaisten kuluvan GATT-vuoden 1 päivän heinäkuuta jälkeen myönnettyjen todistusten käyttämättömät määrät, joiden voimassaolo päättyi ja jotka palautettiin edellisen kuukauden aikana, maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin mukaan jaoteltuina; |
| --- | --- |

b)

sellaisten kuluvan GATT-vuoden 1 päivän heinäkuuta jälkeen myönnettyjen todistusten käyttämättömät määrät, joiden voimassaolo päättyi ja jotka palautettiin edellisen kuukauden aikana, maitotuotteiden vientitukinimikkeistön koodin mukaan jaoteltuina;

| c) | yhdistetyn nimikkeistön koodin ja alkuperämaan koodin mukaan jaotellut, komission asetuksen (EY) N:o 612/2009 (10) 12 artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaisesti CN-koodiin 0406 30 kuuluvien tuotteiden valmistamiseksi tuotujen maitotuotteiden määrät, joihin ei päde mikään perussopimuksen 28 artiklan 2 kohdan tilanteista ja joille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 1187/2009 15 artiklassa tarkoitettu hyväksyntä; |
| --- | --- |

c)

yhdistetyn nimikkeistön koodin ja alkuperämaan koodin mukaan jaotellut, komission asetuksen (EY) N:o 612/2009 (10) 12 artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaisesti CN-koodiin 0406 30 kuuluvien tuotteiden valmistamiseksi tuotujen maitotuotteiden määrät, joihin ei päde mikään perussopimuksen 28 artiklan 2 kohdan tilanteista ja joille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 1187/2009 15 artiklassa tarkoitettu hyväksyntä;

| d) | CN-koodin mukaan jaoteltuina määrät, joille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 1187/2009 18 artiklassa tarkoitetut todistukset, mutta joille ei ole haettu vientitukea. |
| --- | --- |

d)

CN-koodin mukaan jaoteltuina määrät, joille on myönnetty asetuksen (EY) N:o 1187/2009 18 artiklassa tarkoitetut todistukset, mutta joille ei ole haettu vientitukea.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennen 31 päivää joulukuuta CN-koodin mukaan eriteltyinä määrät, joille on myönnetty todistukset seuraavalle kiintiövuodelle asetuksen (EY) N:o 1187/2009 25 artiklan mukaisesti.

IV   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

8 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on tehtävä tämän asetuksen mukaiset ilmoitukset komissiolle sähköisesti komission niiden käyttöön asettamien menettelyjen mukaisesti.

2.   Ilmoitusten muoto ja sisältö on määritettävä niiden mallien tai menetelmien perusteella, jotka komissio on asettanut toimivaltaisten viranomaisten käyttöön. Näitä malleja ja menetelmiä mukautetaan ja päivitetään sen jälkeen, kun asiasta on ilmoitettu asetuksen (EY) N:o 1234/2007 195 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle ja asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille.

9 artikla

Komissio pitää jäsenvaltioiden sille toimittamat tiedot ja asiakirjat niiden saatavilla.

10 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 562/2005.

Asetusta (EY) N:o 562/2005 sovelletaan edelleen tämän asetuksen soveltamista edeltävään ajanjaksoon liittyvien tietojen ja asiakirjojen toimittamiseen.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

11 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 95, 14.4.2005, s. 11.

2

(3)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48.

3

(4)  EYVL L 341, 22.12.2001, s. 29.

4

(5)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

5

(6)  EUVL L 114, 26.4.2008, s. 3.

6

(7)  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1.

7

(8)  EUVL L 318, 4.12.2009, s. 1.

8

(9)  EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1.

9

(10)  EUVL L 186, 17.7.2009, s. 1.

10

---

LIITE I A

VIIKOITTAINEN ILMOITUS

Asetuksen (EU) N:o 479/2010 2 artiklan 1 kohta

EUROOPAN KOMISSIO – AGRI-PÄÄOSASTO – YKSIKKÖ C.4: ELÄINTUOTTEET

| | Jäsenvaltio: ... |
| --- | --- |

Jäsenvaltio: ...

| | Yhteyshenkilö: ... |
| --- | --- |

Yhteyshenkilö: ...

| | Puhelin: ... |
| --- | --- |

Puhelin: ...

| | Faksi: ... |
| --- | --- |

Faksi: ...

| | Sähköposti: ... |
| --- | --- |

Sähköposti: ...

| Tuote | CN-koodi | Edustava pakkausyksikkö | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Herajauhe |

Tuote

CN-koodi

Edustava pakkausyksikkö

Huomautuksia

1.

Herajauhe

0404 10 02

25 kg

| 2. | Interventiokelpoinen rasvaton maitojauhe |
| --- | --- |

2.

Interventiokelpoinen rasvaton maitojauhe

0402 10 19

25 kg

| 3. | Täysmaitojauhe |
| --- | --- |

3.

Täysmaitojauhe

0402 21 19

25 kg

| 4. | Suolaton voi |
| --- | --- |

4.

Suolaton voi

0405 10 19

25 kg

| 5. | Suolaton voi |
| --- | --- |

5.

Suolaton voi

0405 10 11

250 g

| 6. | Voiöljy |
| --- | --- |

6.

Voiöljy

0405 90 10

200 kg

| 7. | Cheddar, rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta 45–50 % |
| --- | --- |

7.

Cheddar, rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta 45–50 %

0406 90 21

(1)

| 8. | Gouda, rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta 45–50 % |
| --- | --- |

8.

Gouda, rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta 45–50 %

0406 90 78

(1)

| 9. | Edam, rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta 40–50 % |
| --- | --- |

9.

Edam, rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta 40–50 %

0406 90 23

(1)

| 10. | Emmental, rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta 45–50 % |
| --- | --- |

10.

Emmental, rasvapitoisuus kuiva-aineen painosta 45–50 %

0406 90 13

(1)

---

(1)  Juustojen osalta ilmoituksessa on viitattava edustavimpaan pakkausyksikköön.

---

LIITE I B

KUUKAUSITTAINEN ILMOITUS

Asetuksen (EU) N:o 479/2010 2 artiklan 2 kohta

EUROOPAN KOMISSIO – AGRI-PÄÄOSASTO – YKSIKKÖ C.4: ELÄINTUOTTEET

Jäsenvaltio: ...

Yhteyshenkilö: ...

Puhelin: ...

Faksi: ...

Sähköposti: ...

| Tuote | CN-koodi | Edustava pakkausyksikkö | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rehuksi tarkoitettu rasvaton maitojauhe |

Tuote

CN-koodi

Edustava pakkausyksikkö

Huomautuksia

1.

Rehuksi tarkoitettu rasvaton maitojauhe

0402 10 19 ANIM

20 t

| 2. | Kaseiini |
| --- | --- |

2.

Kaseiini

3501 10

25 kg (säkit)

| 3. | Juustot: |
| --- | --- |

3.

Juustot:

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

---

(1)  Juustojen osalta ilmoituksessa on viitattava edustavimpaan pakkausyksikköön.

---

LIITE II

Tiedot, joiden on sisällyttävä raakamaitoa ja maitotuotteita koskevaan komissiolle
   (1)
  3 artiklan mukaisesti toimitettavaan raporttiin

| 1. | Markkinoiden organisaatio ja rakenne:
  yleiskatsaus kyseisen tuotteen markkinoiden rakenteesta |
| --- | --- |

1.

Markkinoiden organisaatio ja rakenne:

yleiskatsaus kyseisen tuotteen markkinoiden rakenteesta

| 2. | Tuotemääritelmät:
  koostumus (rasvapitoisuus, kuiva-ainepitoisuus, rasvattoman aineen vesipitoisuus), laatuluokka, ikä tai kypsyysvaihe, tarjontamuoto ja pakkaustapa (esim. irtotavarana, 25 kg:n säkeissä), muut ominaisuudet |
| --- | --- |

2.

Tuotemääritelmät:

koostumus (rasvapitoisuus, kuiva-ainepitoisuus, rasvattoman aineen vesipitoisuus), laatuluokka, ikä tai kypsyysvaihe, tarjontamuoto ja pakkaustapa (esim. irtotavarana, 25 kg:n säkeissä), muut ominaisuudet

| 3. | Kirjauspaikka ja -menettely:






  a) | hintatilastoista vastaava laitos (osoite, faksi, sähköposti); |
| --- | --- | --- |

3.

Kirjauspaikka ja -menettely:

a)

hintatilastoista vastaava laitos (osoite, faksi, sähköposti);

| b) | kirjauspisteiden lukumäärä ja maantieteellinen alue, jota hinnat koskevat; |
| --- | --- |

b)

kirjauspisteiden lukumäärä ja maantieteellinen alue, jota hinnat koskevat;

| c) | tiedonkeruumenetelmä (esim. suora tiedonkeruu ensiostajilta). Jos hinnat vahvistaa markkinointiorganisaatio, olisi ilmoitettava, perustuvatko tiedot mielipiteisiin vai asiakirjoihin. Jos käytetään toissijaisia lähteitä, nämä olisi mainittava (esim. markkinaselvitysten käyttö); |
| --- | --- |

c)

tiedonkeruumenetelmä (esim. suora tiedonkeruu ensiostajilta). Jos hinnat vahvistaa markkinointiorganisaatio, olisi ilmoitettava, perustuvatko tiedot mielipiteisiin vai asiakirjoihin. Jos käytetään toissijaisia lähteitä, nämä olisi mainittava (esim. markkinaselvitysten käyttö);

| d) | hintojen tilastollinen käsittely, myös tuotteen painon liitteessä I vahvistetuksi edustavaksi painoksi muuntamisessa käytetyt muuntotekijät |
| --- | --- |

d)

hintojen tilastollinen käsittely, myös tuotteen painon liitteessä I vahvistetuksi edustavaksi painoksi muuntamisessa käytetyt muuntotekijät

| 4. | Tuotanto:
  jäsenvaltion (arvioitu) vuosituotanto |
| --- | --- |

4.

Tuotanto:

jäsenvaltion (arvioitu) vuosituotanto

| 5. | Edustavuus:
  kirjattujen tuotemäärien osuus (esim. % vuosituotannosta) |
| --- | --- |

5.

Edustavuus:

kirjattujen tuotemäärien osuus (esim. % vuosituotannosta)

| 6. | Muut huomioon otettavat seikat |
| --- | --- |

6.

Muut huomioon otettavat seikat

---

(1)  Raportti on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen: European Commission — DG AGRI.C.4 — Animal Products.

---

LIITE III

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Asetus (EY) N:o 562/2005 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | — |
| 2 artikla | — |
| 3 artikla | — |
| 4 artikla | — |
| 5 artikla | 1 artikla |
| 6 artiklan 1 kohta | 2 artiklan 1 kohta |
| — | 2 artiklan 2 kohta |
| 6 artiklan 2 kohta | 2 artiklan 3 kohta ja 3 artiklan 1 kohta |
| 6 artiklan 3 kohta | 3 artiklan 2 kohta |
| 6 artiklan 4 kohta | 3 artiklan 3 kohta |
| 6 artiklan 5 kohta | 2 artiklan 4 kohta |
| — | 3 artiklan 4 kohta |
| 7 artiklan 1 kohta | — |
| 7 artiklan 2 kohta | — |
| 7 artiklan 3 kohta | — |
| 7 artiklan 4 kohta | 4 artikla |
| 7 artiklan 5 kohta | 4 artikla |
| 7 artiklan 6 kohta | — |
| 8 artikla | 5 artikla |
| 9 artiklan 1 kohta | 6 artiklan 1 kohta |
| 9 artiklan 2 kohta | 6 artiklan 2 kohta |
| 9 artiklan 3 kohta | — |
| 10 artikla | — |
| 11 artiklan a alakohta | 7 artiklan 1 kohdan a alakohta |
| 11 artiklan b alakohta | 7 artiklan 1 kohdan b alakohta |
| 11 artiklan c alakohta | — |
| 11 artiklan d alakohta | 7 artiklan 1 kohdan c alakohta |
| 11 artiklan e alakohta | 7 artiklan 1 kohdan d alakohta |
| 11 artiklan e alakohta | 7 artiklan 2 kohta |
| 12 artikla | — |
| 13 artikla | — |
| 14 artikla | 8 artikla |
| 15 artikla | 9 artikla |
| 16 artikla | 10 artikla |
| 17 artikla | 11 artikla |
| Liite I | — |
| Liite II | — |
| Liite III | — |
| Liite IV | — |
| Liite V | — |
| Liite VI | Liitteet I A ja I B |
| Liite VII | — |
| Liite VIII | — |
| Liite IX | — |
| Liite X | — |
| Liite XI | — |
| Liite XII | Liite II |
| Liite XIII | Liite III |

Asetus (EY) N:o 562/2005

Tämä asetus

1 artikla

—

2 artikla

—

3 artikla

—

4 artikla

—

5 artikla

1 artikla

6 artiklan 1 kohta

2 artiklan 1 kohta

—

2 artiklan 2 kohta

6 artiklan 2 kohta

2 artiklan 3 kohta ja 3 artiklan 1 kohta

6 artiklan 3 kohta

3 artiklan 2 kohta

6 artiklan 4 kohta

3 artiklan 3 kohta

6 artiklan 5 kohta

2 artiklan 4 kohta

—

3 artiklan 4 kohta

7 artiklan 1 kohta

—

7 artiklan 2 kohta

—

7 artiklan 3 kohta

—

7 artiklan 4 kohta

4 artikla

7 artiklan 5 kohta

4 artikla

7 artiklan 6 kohta

—

8 artikla

5 artikla

9 artiklan 1 kohta

6 artiklan 1 kohta

9 artiklan 2 kohta

6 artiklan 2 kohta

9 artiklan 3 kohta

—

10 artikla

—

11 artiklan a alakohta

7 artiklan 1 kohdan a alakohta

11 artiklan b alakohta

7 artiklan 1 kohdan b alakohta

11 artiklan c alakohta

—

11 artiklan d alakohta

7 artiklan 1 kohdan c alakohta

11 artiklan e alakohta

7 artiklan 1 kohdan d alakohta

11 artiklan e alakohta

7 artiklan 2 kohta

12 artikla

—

13 artikla

—

14 artikla

8 artikla

15 artikla

9 artikla

16 artikla

10 artikla

17 artikla

11 artikla

Liite I

—

Liite II

—

Liite III

—

Liite IV

—

Liite V

—

Liite VI

Liitteet I A ja I B

Liite VII

—

Liite VIII

—

Liite IX

—

Liite X

—

Liite XI

—

Liite XII

Liite II

Liite XIII

Liite III

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 135/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 135/36

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 480/2010,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suurten muutosten hyväksymisestä (Spressa delle Giudicarie (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 2400/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2275/2003 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Spressa delle Giudicarie” eritelmän muutosten hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 2400/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2275/2003 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Spressa delle Giudicarie” eritelmän muutosten hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä eivät ole asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklassa tarkoitetut vähäiset muutokset, komissio julkaisi muutospyynnön mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, muutokset olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä eivät ole asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklassa tarkoitetut vähäiset muutokset, komissio julkaisi muutospyynnön mainitun asetuksen 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, muutokset olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään tämän asetuksen liitteessä olevaa nimitystä koskevat eritelmän muutokset, jotka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EYVL L 327, 18.12.1996, s. 11.

2

(3)  EUVL L 336, 23.12.2003, s. 44.

3

(4)  EUVL C 238, 3.10.2009, s. 14.

4

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.3 –   Juustot

ITALIA

Spressa delle Giudicarie (SAN)

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 135/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 135/38

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 481/2010,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,

yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 täytäntöönpanosta sukupolvelta toiseen siirtyvää huono-osaisuutta koskevien vuoden 2011 toissijaisten tavoitemuuttujien luettelon osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) 16 päivänä kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1177/2003 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan f alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 1177/2003 vahvistetaan yhteiset puitteet sellaisten yhteisön tulo- ja elinolotilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle, jotka sisältävät vertailukelpoiset ja ajantasaiset tuloja sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tasoa ja rakennetta koskevat poikkileikkaus- ja pitkittäistutkimuksiin perustuvat kansalliset ja Euroopan unionin tason tiedot. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 1177/2003 vahvistetaan yhteiset puitteet sellaisten yhteisön tulo- ja elinolotilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle, jotka sisältävät vertailukelpoiset ja ajantasaiset tuloja sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen tasoa ja rakennetta koskevat poikkileikkaus- ja pitkittäistutkimuksiin perustuvat kansalliset ja Euroopan unionin tason tiedot.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1177/2003 15 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaan on tarpeen toteuttaa sellaiset täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat vuosittain EU-SILC-tutkimuksen poikkileikkausosioon sisällytettävien toissijaisten tutkimuskohteiden ja tavoitemuuttujien luetteloa. Sukupolvelta toiseen siirtyvää huono-osaisuutta koskevaan moduuliin sisällytettävä toissijaisten tavoitemuuttujien luettelo olisi laadittava vuodeksi 2011. Siihen olisi liitettävä myös muuttujakoodit ja -määritelmät. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1177/2003 15 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaan on tarpeen toteuttaa sellaiset täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka koskevat vuosittain EU-SILC-tutkimuksen poikkileikkausosioon sisällytettävien toissijaisten tutkimuskohteiden ja tavoitemuuttujien luetteloa. Sukupolvelta toiseen siirtyvää huono-osaisuutta koskevaan moduuliin sisällytettävä toissijaisten tavoitemuuttujien luettelo olisi laadittava vuodeksi 2011. Siihen olisi liitettävä myös muuttujakoodit ja -määritelmät.

| (3) | Tässä asetuksessa vahvistetut toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa vahvistetut toimenpiteet ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteessä vahvistetaan yhteisön tulo- ja elinolotilastojen (EU-SILC) poikkileikkausosioon sisällytettävä sukupolvelta toiseen siirtyvää huono-osaisuutta koskevan moduulin toissijaisten tavoitemuuttujien luettelo sekä muuttujakoodit ja -määritelmät vuodelle 2011.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 165, 3.7.2003, s. 1.

1

---

LIITE

Tässä asetuksessa sovelletaan yksikköä, tiedonkeruumenetelmää, viitejaksoa ja määritelmiä seuraavasti:

1.   Yksikkö

Tiedot toimitetaan kaikista kotitalouden nykyisistä jäsenistä tai, tapauksen mukaan, kaikista otoshenkilöistä, joiden ikä on yli 24 ja alle 60 vuotta.

2.   Tiedonkeruumenetelmä

Kerättävän tiedon luonteen vuoksi tiedonkeruu sallitaan ainoastaan henkilökohtaisin haastatteluin tai rekistereistä keräämällä. Sijaishaastattelut sallitaan poikkeustapauksissa, joissa henkilö on tilapäisesti poissa tai kykenemätön vastaamaan.

3.   Viitejakso

Viitejaksona pidetään aikaa, jona haastateltava oli noin 14 vuoden ikäinen.

4.   Määritelmät

(1)   Isä: henkilö, jonka haastateltava katsoo olleen isänä, kun haastateltava oli noin 14-vuotias. Yleensä isä on biologinen isä, mutta jos haastateltava pitää viitejakson aikana jotakuta muuta isänä, vastauksen olisi koskettava häntä, vaikka biologinen isä olisi tiedossa ja eläisi.

(2)   Äiti: henkilö, jonka haastateltava katsoo olleen äitinä, kun haastateltava oli noin 14-vuotias. Yleensä äiti on biologinen äiti, mutta jos haastateltava pitää viitejakson aikana jotakuta muuta äitinä, vastauksen olisi koskettava häntä, vaikka biologinen äiti olisi tiedossa ja eläisi.

(3)   Kotitalous: kotitaloudella tarkoitetaan kotitaloutta, jossa otoshenkilö asui noin 14 vuoden ikäisenä. Jos otoshenkilön vanhemmat ovat eronneet tai jos heillä on yhteishuolto (50 % kunkin vanhemman ajasta), otoshenkilön olisi valittava kotitaloutensa joko objektiivisesti sen pääasiallisen osoitteen mukaisesti, jossa hän asui noin 14 vuoden ikäisenä (väestörekisteriin merkitty ja/tai henkilökorttiin ja/tai passiin merkitty osoite) tai subjektiivisesti sen mukaan, mitä kotitaloutta hän piti kotinaan 14 vuoden ikäisenä. Yksityiskohtaiset tiedot, katso ”Description of target variables: Cross-sectional and Longitudinal” (EU-SILC 065 – 2010 operation) – Units.

TUTKIMUSKOHTEET JA TAVOITEMUUTTUJIEN LUETTELO

| | Moduuli 2011 | Sukupolvelta toiseen siirtyvä huono-osaisuus |
| --- | --- | --- |
| Muuttujan nimi | Koodi | Tavoitemuuttuja |
| Perustiedot |
| RB030 | | Henkilön tunnistenumero |
| Tunnistenumero | Henkilökohtainen tunnistenumero (PID) |
| PT005 | | Henkilökohtainen sukupolvien välinen poikkileikkauspaino |
| 0+(Muoto 2.5) | Paino |
| Perhetiedot |
| PT010 | | Vanhempien läsnäolo |
| 1 | Asui molempien vanhempien (tai vanhempina pidettyjen henkilöiden) kanssa) |
| 2 | Asui vain isän kanssa (tai isänä pitämän henkilön kanssa) |
| 3 | Asui vain äidin kanssa (tai äitinä pitämän henkilön kanssa) |
| 4 | Asui yksityisessä kotitaloudessa ilman vanhempia |
| 5 | Asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa |
| PT010_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT020 | | Aikuisten määrä |
| | Määrä (2 numeroa) 0–99 |
| PT020_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT030 | | Lasten lukumäärä: |
| | Määrä (2 numeroa) 0–99 |
| PT030_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT040 | | Työssä olevien henkilöiden määrä kotitaloudessa |
| | Määrä (2 numeroa) 0–99 |
| PT040_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT050 | | Isän syntymävuosi |
| | Vuosi (4 numeroa) |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT050_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (isä tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT060 | | Isän syntymämaa |
| 1 | Syntynyt otoshenkilön nykyisessä asuinmaassa (maa, jossa tutkimus tehtiin) |
| 2 | Syntynyt toisessa EU-27 -maassa |
| 3 | Syntynyt toisessa Euroopan maassa |
| 4 | Syntynyt Euroopan ulkopuolella |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT060_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (isä tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT070 | | Isän kansalaisuus |
| 1 | Syntynyt otoshenkilön nykyisessä asuinmaassa (maa, jossa tutkimus tehtiin) |
| 2 | Muu EU-27 -maa |
| 3 | Muu Euroopan maa |
| 4 | Euroopan ulkopuolella |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT070_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (isä tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT080 | | Äidin syntymävuosi |
| | Vuosi (4 numeroa) |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT080_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (äiti tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT090 | | Äidin syntymämaa |
| 1 | Syntynyt otoshenkilön nykyisessä asuinmaassa (maa, jossa tutkimus tehtiin) |
| 2 | Syntynyt toisessa EU-27 -maassa |
| 3 | Syntynyt toisessa Euroopan maassa |
| 4 | Syntynyt Euroopan ulkopuolella |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT090_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (äiti tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT100 | | Äidin kansalaisuus |
| 1 | Syntynyt otoshenkilön nykyisessä asuinmaassa (maa, jossa tutkimus tehtiin) |
| 2 | Muu EU-27 maa |
| 3 | Muu Euroopan maa |
| 4 | Euroopan ulkopuolella |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT100_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (äiti tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| Koulutustaso |
| PT110 | | Korkein koulutustaso, jonka isä on suorittanut |
| 0 | Isä ei osannut lukea eikä kirjoittaa millään kielellä |
| 1 | Perusaste (esiaste, alempi perusaste tai ylempi perusaste) |
| 2 | Keskiaste (keskiaste ja keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta ) |
| 3 | Korkeakoulutus (korkeakoulututkinto ja tutkijakoulutus) |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT110_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (isä tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT120 | | Korkein koulutustaso, jonka äiti on suorittanut |
| 0 | Äiti ei osannut lukea eikä kirjoittaa millään kielellä |
| 1 | Perusaste (esiaste, alempi perusaste tai ylempi perusaste) |
| 2 | Keskiaste (keskiaste ja keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta ) |
| 3 | Korkeakoulutus (korkeakoulututkinto ja tutkijakoulutus) |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT120_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (äiti tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| Ammattia koskevat tiedot |
| PT130 | | Isän työmarkkinatilanne |
| 1 | Työllinen |
| 2 | Itsenäinen ammatinharjoittaja, avustavat perheenjäsenet mukaan luettuina |
| 3 | Työtön |
| 4 | Eläkkeellä tai varhaiseläkkeellä tai luopunut yritystoiminnasta |
| 5 | Tekee kotitöitä ja on hoitovelvoitteita |
| 6 | Muu työmarkkinoiden ulkopuolella oleva |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT130_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 3 | Ei merkintää (isä kuollut) |
| – 4 | Ei merkintää (isä tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT140 | | Isän esimiesasema |
| 1 | Valvova asema |
| 2 | Muu kuin valvova asema |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT140_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 2 | Ei merkintää (isä ei ole työssä) |
| – 3 | Ei merkintää (isä kuollut) |
| – 4 | Ei merkintää (isä tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT150 | | Isän pääasiallinen ammatti |
| | ISCO-08(COM) koodi 1-numeroisena lukuna |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT150_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 2 | Ei merkintää (isä ei ole työssä) |
| – 3 | Ei merkintää (isä kuollut) |
| – 4 | Ei merkintää (isä tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT160 | | Äidin työmarkkinatilanne |
| 1 | Työllinen |
| 2 | Itsenäinen ammatinharjoittaja, avustavat perheenjäsenet mukaan luettuina |
| 3 | Työtön |
| 4 | Eläkkeellä tai varhaiseläkkeellä tai luopunut yritystoiminnasta |
| 5 | Tekee kotitöitä ja on hoitovelvoitteita |
| 6 | Muu työmarkkinoiden ulkopuolella oleva |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT160_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 3 | Ei merkintää (äiti kuollut) |
| – 4 | Ei merkintää (äiti tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT170 | | Äidin esimiesasema |
| 1 | Valvova asema |
| 2 | Muu kuin valvova asema |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT170_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 2 | Ei merkintää (äiti ei ole työssä) |
| – 3 | Ei merkintää (äiti kuollut) |
| – 4 | Ei merkintää (äiti tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT180 | | Äidin pääasiallinen ammatti |
| | ISCO-08(COM) koodi 1-numeroisena lukuna |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT180_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 2 | Ei merkintää (äiti ei ole työssä) |
| – 3 | Ei merkintää (äiti kuollut) |
| – 4 | Ei merkintää (äiti tuntematon) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| Vaurautta koskevat tiedot |
| PT190 | | Kotitalouden taloudellinen tilanne |
| 1 | Erittäin huono |
| 2 | Huono |
| 3 | Kohtuullisen huono |
| 4 | Kohtuullisen hyvä |
| 5 | Hyvä |
| 6 | Erittäin hyvä |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT190_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT200 | | Toimeentulokyky |
| 1 | Suuria vaikeuksia |
| 2 | Vaikeuksia |
| 3 | Jonkin verran vaikeuksia |
| 4 | Melko hyvä |
| 5 | Hyvä |
| 6 | Erittäin hyvä |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT200_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |
| PT210 | | Asumismuoto |
| 1 | Omistaja |
| 2 | Vuokralainen |
| 3 | Asunto ilmainen |
| – 1 | Ei osaa sanoa |
| PT210_F | 1 | Muuttujalla on arvo |
| – 1 | Tieto puuttuu |
| – 4 | Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa) |
| – 5 | Muu kuin otoshenkilö |
| – 6 | Ei ikäluokassa (25–59) |

Moduuli 2011

Sukupolvelta toiseen siirtyvä huono-osaisuus

Muuttujan nimi

Koodi

Tavoitemuuttuja

Perustiedot

RB030

Henkilön tunnistenumero

Tunnistenumero

Henkilökohtainen tunnistenumero (PID)

PT005

Henkilökohtainen sukupolvien välinen poikkileikkauspaino

0+(Muoto 2.5)

Paino

Perhetiedot

PT010

Vanhempien läsnäolo

1

Asui molempien vanhempien (tai vanhempina pidettyjen henkilöiden) kanssa)

2

Asui vain isän kanssa (tai isänä pitämän henkilön kanssa)

3

Asui vain äidin kanssa (tai äitinä pitämän henkilön kanssa)

4

Asui yksityisessä kotitaloudessa ilman vanhempia

5

Asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa

PT010_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT020

Aikuisten määrä

Määrä (2 numeroa) 0–99

PT020_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT030

Lasten lukumäärä:

Määrä (2 numeroa) 0–99

PT030_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT040

Työssä olevien henkilöiden määrä kotitaloudessa

Määrä (2 numeroa) 0–99

PT040_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT050

Isän syntymävuosi

Vuosi (4 numeroa)

– 1

Ei osaa sanoa

PT050_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (isä tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT060

Isän syntymämaa

1

Syntynyt otoshenkilön nykyisessä asuinmaassa (maa, jossa tutkimus tehtiin)

2

Syntynyt toisessa EU-27 -maassa

3

Syntynyt toisessa Euroopan maassa

4

Syntynyt Euroopan ulkopuolella

– 1

Ei osaa sanoa

PT060_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (isä tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT070

Isän kansalaisuus

1

Syntynyt otoshenkilön nykyisessä asuinmaassa (maa, jossa tutkimus tehtiin)

2

Muu EU-27 -maa

3

Muu Euroopan maa

4

Euroopan ulkopuolella

– 1

Ei osaa sanoa

PT070_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (isä tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT080

Äidin syntymävuosi

Vuosi (4 numeroa)

– 1

Ei osaa sanoa

PT080_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (äiti tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT090

Äidin syntymämaa

1

Syntynyt otoshenkilön nykyisessä asuinmaassa (maa, jossa tutkimus tehtiin)

2

Syntynyt toisessa EU-27 -maassa

3

Syntynyt toisessa Euroopan maassa

4

Syntynyt Euroopan ulkopuolella

– 1

Ei osaa sanoa

PT090_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (äiti tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT100

Äidin kansalaisuus

1

Syntynyt otoshenkilön nykyisessä asuinmaassa (maa, jossa tutkimus tehtiin)

2

Muu EU-27 maa

3

Muu Euroopan maa

4

Euroopan ulkopuolella

– 1

Ei osaa sanoa

PT100_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (äiti tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

Koulutustaso

PT110

Korkein koulutustaso, jonka isä on suorittanut

0

Isä ei osannut lukea eikä kirjoittaa millään kielellä

1

Perusaste (esiaste, alempi perusaste tai ylempi perusaste)

2

Keskiaste (keskiaste ja keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta )

3

Korkeakoulutus (korkeakoulututkinto ja tutkijakoulutus)

– 1

Ei osaa sanoa

PT110_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (isä tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT120

Korkein koulutustaso, jonka äiti on suorittanut

0

Äiti ei osannut lukea eikä kirjoittaa millään kielellä

1

Perusaste (esiaste, alempi perusaste tai ylempi perusaste)

2

Keskiaste (keskiaste ja keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta )

3

Korkeakoulutus (korkeakoulututkinto ja tutkijakoulutus)

– 1

Ei osaa sanoa

PT120_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (äiti tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

Ammattia koskevat tiedot

PT130

Isän työmarkkinatilanne

1

Työllinen

2

Itsenäinen ammatinharjoittaja, avustavat perheenjäsenet mukaan luettuina

3

Työtön

4

Eläkkeellä tai varhaiseläkkeellä tai luopunut yritystoiminnasta

5

Tekee kotitöitä ja on hoitovelvoitteita

6

Muu työmarkkinoiden ulkopuolella oleva

– 1

Ei osaa sanoa

PT130_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 3

Ei merkintää (isä kuollut)

– 4

Ei merkintää (isä tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT140

Isän esimiesasema

1

Valvova asema

2

Muu kuin valvova asema

– 1

Ei osaa sanoa

PT140_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 2

Ei merkintää (isä ei ole työssä)

– 3

Ei merkintää (isä kuollut)

– 4

Ei merkintää (isä tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT150

Isän pääasiallinen ammatti

ISCO-08(COM) koodi 1-numeroisena lukuna

– 1

Ei osaa sanoa

PT150_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 2

Ei merkintää (isä ei ole työssä)

– 3

Ei merkintää (isä kuollut)

– 4

Ei merkintää (isä tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT160

Äidin työmarkkinatilanne

1

Työllinen

2

Itsenäinen ammatinharjoittaja, avustavat perheenjäsenet mukaan luettuina

3

Työtön

4

Eläkkeellä tai varhaiseläkkeellä tai luopunut yritystoiminnasta

5

Tekee kotitöitä ja on hoitovelvoitteita

6

Muu työmarkkinoiden ulkopuolella oleva

– 1

Ei osaa sanoa

PT160_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 3

Ei merkintää (äiti kuollut)

– 4

Ei merkintää (äiti tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT170

Äidin esimiesasema

1

Valvova asema

2

Muu kuin valvova asema

– 1

Ei osaa sanoa

PT170_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 2

Ei merkintää (äiti ei ole työssä)

– 3

Ei merkintää (äiti kuollut)

– 4

Ei merkintää (äiti tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT180

Äidin pääasiallinen ammatti

ISCO-08(COM) koodi 1-numeroisena lukuna

– 1

Ei osaa sanoa

PT180_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 2

Ei merkintää (äiti ei ole työssä)

– 3

Ei merkintää (äiti kuollut)

– 4

Ei merkintää (äiti tuntematon)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

Vaurautta koskevat tiedot

PT190

Kotitalouden taloudellinen tilanne

1

Erittäin huono

2

Huono

3

Kohtuullisen huono

4

Kohtuullisen hyvä

5

Hyvä

6

Erittäin hyvä

– 1

Ei osaa sanoa

PT190_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT200

Toimeentulokyky

1

Suuria vaikeuksia

2

Vaikeuksia

3

Jonkin verran vaikeuksia

4

Melko hyvä

5

Hyvä

6

Erittäin hyvä

– 1

Ei osaa sanoa

PT200_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

PT210

Asumismuoto

1

Omistaja

2

Vuokralainen

3

Asunto ilmainen

– 1

Ei osaa sanoa

PT210_F

1

Muuttujalla on arvo

– 1

Tieto puuttuu

– 4

Ei merkintää (asui kollektiivitaloudessa tai laitoksessa)

– 5

Muu kuin otoshenkilö

– 6

Ei ikäluokassa (25–59)

---

| 2.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 135/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 135/46

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 482/2010,

annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä kesäkuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 92,7 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 64,6 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 54,8 |
| TR | 120,0 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,5 |
| ZZ | 111,5 |
| 0805 50 10 | AR | 95,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,4 |
| ZA | 105,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 78,5 |
| CA | 80,1 |
| CL | 87,2 |
| CN | 73,5 |
| IL | 49,0 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 121,3 |
| US | 140,3 |
| UY | 81,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 83,1 |
| 0809 20 95 | TR | 534,1 |
| ZZ | 534,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

92,7

TR

64,5

ZZ

64,6

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

54,8

TR

120,0

ZZ

65,6

0709 90 70

TR

111,5

ZZ

111,5

0805 50 10

AR

95,7

BR

112,1

TR

93,4

ZA

105,5

ZZ

101,7

0808 10 80

AR

89,4

BR

78,5

CA

80,1

CL

87,2

CN

73,5

IL

49,0

MK

26,7

NZ

121,3

US

140,3

UY

81,7

ZA

86,9

ZZ

83,1

0809 20 95

TR

534,1

ZZ

534,1

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---