# Uradni list L 86/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.086.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 86 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 531. april 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.086.slv

Uradni list

Evropske unije

L 86

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 531. april 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 275/2010 z dne 30. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede meril za ovrednotenje kakovosti strukturne statistike podjetij (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 276/2010 z dne 31. marca 2010 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (diklorometana, olj za svetilke in tekočin za prižiganje žara ter organokositrnih spojin) (
  1
  ) | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 277/2010 z dne 31. marca 2010 o izdaji dovoljenja za 6-fitazo kot krmnega dodatka za perutnino za pitanje in vzrejo, razen puranov za pitanje, ter za nesnice in prašiče, razen svinj (imetnik dovoljenja Roal Oy) (
  1
  ) | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 278/2010 z dne 31. marca 2010 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1276/2008 o nadzoru s fizičnimi pregledi pri izvozu kmetijskih proizvodov, za katere se dobijo izvozna nadomestila ali drugi zneski, in Uredbe (ES) št. 612/2009 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode | 15 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 279/2010 z dne 31. marca 2010 o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo | 20 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 280/2010 z dne 31. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 281/2010 z dne 31. marca 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. aprila 2010 | 24 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 282/2010 z dne 31. marca 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 27 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2010/26/EU z dne 31. marca 2010 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (
  1
  ) | 29 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/194/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 31. marca 2010 o spremembi Odločbe 2009/1/ES o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Republika Bolgarija na podlagi Odločbe 2008/477/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 2500–2690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1987) | 48 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 275/2010 z dne 30. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede meril za ovrednotenje kakovosti strukturne statistike podjetij (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 276/2010 z dne 31. marca 2010 o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (diklorometana, olj za svetilke in tekočin za prižiganje žara ter organokositrnih spojin) (
  1
  )

1

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 277/2010 z dne 31. marca 2010 o izdaji dovoljenja za 6-fitazo kot krmnega dodatka za perutnino za pitanje in vzrejo, razen puranov za pitanje, ter za nesnice in prašiče, razen svinj (imetnik dovoljenja Roal Oy) (
  1
  )

1

13

*

Uredba Komisije (EU) št. 278/2010 z dne 31. marca 2010 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1276/2008 o nadzoru s fizičnimi pregledi pri izvozu kmetijskih proizvodov, za katere se dobijo izvozna nadomestila ali drugi zneski, in Uredbe (ES) št. 612/2009 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode

15

*

Uredba Komisije (EU) št. 279/2010 z dne 31. marca 2010 o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo

20

Uredba Komisije (EU) št. 280/2010 z dne 31. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

Uredba Komisije (EU) št. 281/2010 z dne 31. marca 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. aprila 2010

24

Uredba Komisije (EU) št. 282/2010 z dne 31. marca 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

27

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2010/26/EU z dne 31. marca 2010 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (
  1
  )

1

29

SKLEPI

2010/194/EU

*

Sklep Komisije z dne 31. marca 2010 o spremembi Odločbe 2009/1/ES o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Republika Bolgarija na podlagi Odločbe 2008/477/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 2500–2690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1987)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1987)

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 275/2010

z dne 30. marca 2010

o izvajanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta glede meril za ovrednotenje kakovosti strukturne statistike podjetij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o strukturni statistiki podjetij (1) in zlasti člena 11(2)(j) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 295/2008 je vzpostavila skupni okvir za zbiranje, urejanje, pošiljanje in ocenjevanje evropskih statističnih podatkov o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti ter rezultatih podjetij v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 295/2008 je vzpostavila skupni okvir za zbiranje, urejanje, pošiljanje in ocenjevanje evropskih statističnih podatkov o strukturi, dejavnosti, konkurenčnosti ter rezultatih podjetij v Evropski uniji.

| (2) | Zaradi primerjanja koristi razpoložljivosti podatkov s stroški zbiranja in obremenitvijo za podjetja, zlasti za mala podjetja, je treba v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 295/2008 izvesti ocenjevanje kakovosti. Zato je treba vzpostaviti merila za ocenjevanje kakovosti in ključne kazalnike. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi primerjanja koristi razpoložljivosti podatkov s stroški zbiranja in obremenitvijo za podjetja, zlasti za mala podjetja, je treba v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 295/2008 izvesti ocenjevanje kakovosti. Zato je treba vzpostaviti merila za ocenjevanje kakovosti in ključne kazalnike.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Merila za ocenjevanje kakovosti in vsebina poročil o kakovosti, ki jih predložijo države članice, so določeni v Prilogi.

Člen 2

Podatke in metapodatke, predložene za poročila o kakovosti, v elektronski obliki pošlje ali naloži katera koli organizacija, ki jo imenujejo nacionalni organi, po enotni vnosni točki za podatke pri Komisiji (Eurostatu). Pri prenosu se upošteva ustrezen standard za izmenjavo podatkov, ki ga določi Eurostat.

Člen 3

Prvo poročilo o kakovosti za podatke za referenčno leto 2008 se predloži do 31. marca 2011. Belgiji, Cipru, Grčiji, Luksemburgu, Malti, Nemčiji, Romuniji in Združenemu kraljestvu so bili odobreni dodatni trije meseci za prenos poročil o kakovosti za referenčno leto 2008. Nadaljnja poročila se pošljejo Komisiji (Eurostatu) najpozneje 27 mesecev po koncu referenčnega obdobja, za katerega so bili podatki zbrani.

Člen 4

Komisija (Eurostat) oceni kakovost prenesenih podatkov ter pripravi in objavi poročila o kakovosti evropske statistike.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 97, 9.4.2008, str. 13.

1

---

PRILOGA

Poročila o kakovosti in merila za ocenjevanje kakovosti strukturne statistike podjetij

ODDELEK I

Poročila o kakovosti

Dopolnilna navodila o razlagi skupnih meril za kakovost so določena v priročniku o strukturni statistiki podjetij, ki ga je pripravila Komisija (Eurostat) v sodelovanju z državami članicami. Poročilo o kakovosti vsebuje kvantitativne in kvalitativne informacije. Komisija (Eurostat) predloži rezultate za tiste kvantitativne kazalnike, ki jih je moč izračunati na podlagi podatkov, ki so jih predložile države članice. Države članice sporočijo pripombe o kazalnikih in pomagajo Eurostatu pri njihovi razlagi glede na svojo metodologijo zbiranja ter predložijo preostale kvantitativne kazalnike in kvalitativne informacije.

Države članice pripravijo:

| — | poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008. Države članice lahko po potrebi pripravijo ločena poročila o Prilogah I, II, III in IV k navedeni uredbi, |
| --- | --- |

—

poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Prilog I do IV k Uredbi (ES) št. 295/2008. Države članice lahko po potrebi pripravijo ločena poročila o Prilogah I, II, III in IV k navedeni uredbi,

| — | poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 295/2008, |
| --- | --- |

—

poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 295/2008,

| — | poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 295/2008, |
| --- | --- |

—

poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge VI k Uredbi (ES) št. 295/2008,

| — | poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008, |
| --- | --- |

—

poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge VII k Uredbi (ES) št. 295/2008,

| — | poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 295/2008. Če so informacije, potrebne za urejanje statističnih podatkov iz Priloge VIII k navedeni uredbi, zbrane z isto raziskavo kot Priloge I do IV, ni treba predložiti ločenega poročila o vidikih kakovosti iz Priloge VIII, |
| --- | --- |

—

poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge VIII k Uredbi (ES) št. 295/2008. Če so informacije, potrebne za urejanje statističnih podatkov iz Priloge VIII k navedeni uredbi, zbrane z isto raziskavo kot Priloge I do IV, ni treba predložiti ločenega poročila o vidikih kakovosti iz Priloge VIII,

| — | poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge IX k Uredbi (ES) št. 295/2008. |
| --- | --- |

—

poročilo, ki zajema vidike kakovosti iz Priloge IX k Uredbi (ES) št. 295/2008.

ODDELEK II

Časovni razpored

Komisija (Eurostat) vsako leto od leta 2011 naprej državam članicam do konca januarja predloži poročila o kakovosti za referenčno leto t-3, deloma predhodno izpolnjena z večino kvantitativnih kazalnikov in drugimi informacijami, ki so na voljo Komisiji (Eurostatu).

Države članice vsako leto do 31. marca Komisiji (Eurostatu) predložijo izpolnjena poročila o kakovosti.

ODDELEK III

Merila kakovosti

Podatki o statistiki iz Prilog I do IX Uredbe (ES) št. 295/2008, ki jih predložijo države članice, se ocenijo glede na merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (1), tj. ustreznost, natančnost, pravočasnost, točnost, dostopnost, jasnost, primerljivost in skladnost.

1.   Ustreznost

Ustreznost pomeni stopnjo, do katere statistika ustreza sedanjim in potencialnim potrebam uporabnikov.

2.   Natančnost

Natančnost pomeni prileganje ocenjenih vrednosti dejanskim, toda neznanim vrednostim.

3.   Skladnost

Skladnost pomeni primernost podatkov za njihovo zanesljivo povezovanje na različne načine in za različno uporabo.

4.   Primerljivost

Primerljivost pomeni vpliv razlik v uporabljenih statističnih konceptih, merskih orodjih in postopkih pri primerjavi statistike med zemljepisnimi območji, sektorskimi področji ali skozi čas.

5.   Pravočasnost in točnost

Pravočasnost pomeni časovni zamik med dostopnostjo informacij in dogodkom ali pojavom, ki ga opisujejo. Točnost pomeni časovni zamik med datumom objave podatkov in ciljnim datumom (datum, ko bi se podatki morali zagotoviti).

6.   Dostopnost in jasnost

Dostopnost in jasnost pomenita pogoje in načine, na podlagi katerih lahko uporabniki pridobijo, uporabljajo in razlagajo podatke.

ODDELEK IV

Vrsta kvantitativnih kazalnikov, ki jih predložijo države člance v zvezi z natančnostjo (in zanesljivostjo)

Kvantitativne kazalnike, opisane v tem oddelku, je treba predložili le za statistične podatke iz Prilog I do IV Uredbe (ES) št. 295/2008, kot je navedeno spodaj. Podatki se sporočijo z uporabo tehničnega formata, opisanega v Oddelku V Priloge k tej uredbi.

1.   Koeficienti variacije

Naslednje informacije se predložijo le, če se uporabijo vzorčne raziskave ali kombinacija vzorčnih raziskav in administrativnih podatkov:

Države članice sporočajo informacije o karakteristikah, ravneh in serijah, določenih spodaj. Vidiki, ki se upoštevajo pri izračunu koeficientov variacije, se nadalje opredelijo v sodelovanju z državami članicami. Opis metode, uporabljene za izračun koeficientov variacije (vključno s programsko opremo), je zajet v poročilu o kakovosti.

| (a) | Za letno statistiko podjetij o dejavnostih, ki jih zajema NACE Rev. 2, področja B do J in L do N ter oddelek 95 (podatki, predloženi v skladu s serijami 1A, 2A, 3A in 4A iz Uredbe Komisije (ES) št. 251/2009 (2)), se koeficient variacije naslednjih karakteristik (opredeljenih v Uredbi Komisije (ES) št. 250/2009 (3)) navede na ravni podrobnosti razčlenitve dejavnosti, ki je določena v nadaljevanju:






  — | karakteristika 12110 na trimestni ravni NACE Rev. 2 (skupine), |
| --- | --- | --- |

(a)

Za letno statistiko podjetij o dejavnostih, ki jih zajema NACE Rev. 2, področja B do J in L do N ter oddelek 95 (podatki, predloženi v skladu s serijami 1A, 2A, 3A in 4A iz Uredbe Komisije (ES) št. 251/2009 (2)), se koeficient variacije naslednjih karakteristik (opredeljenih v Uredbi Komisije (ES) št. 250/2009 (3)) navede na ravni podrobnosti razčlenitve dejavnosti, ki je določena v nadaljevanju:

—

karakteristika 12110 na trimestni ravni NACE Rev. 2 (skupine),

| — | karakteristike 11110, 12110, 12150, 13310, 15110 in 16110 na ravni področja NACE Rev. 2 za področja B do J in L do N ter na dvomestni ravni NACE Rev. 2 (oddelki) za oddelke 45 do 47 in oddelek 95. |
| --- | --- |

—

karakteristike 11110, 12110, 12150, 13310, 15110 in 16110 na ravni področja NACE Rev. 2 za področja B do J in L do N ter na dvomestni ravni NACE Rev. 2 (oddelki) za oddelke 45 do 47 in oddelek 95.

| (b) | za letno statistiko podjetij, razčlenjeno po velikostnih razredih zaposlenosti za dejavnosti, ki jih zajema NACE Rev. 2., področja C do J in L do N ter oddelek 95 (podatki, predloženi v serijah 1B, 2B, 3B in 4B), se koeficient variacije navede na ravni podrobnosti razčlenitve dejavnosti in za velikostne razrede zaposlovanja, kot je določeno v nadaljevanju:






  — | karakteristike 11110, 12110, 12150 in 16110, |
| --- | --- | --- |

(b)

za letno statistiko podjetij, razčlenjeno po velikostnih razredih zaposlenosti za dejavnosti, ki jih zajema NACE Rev. 2., področja C do J in L do N ter oddelek 95 (podatki, predloženi v serijah 1B, 2B, 3B in 4B), se koeficient variacije navede na ravni podrobnosti razčlenitve dejavnosti in za velikostne razrede zaposlovanja, kot je določeno v nadaljevanju:

—

karakteristike 11110, 12110, 12150 in 16110,

| — | raven področja NACE Rev. 2 za področja B do J in L do N ter dvomestna raven NACE Rev. 2 (oddelki) za oddelek 95, |
| --- | --- |

—

raven področja NACE Rev. 2 za področja B do J in L do N ter dvomestna raven NACE Rev. 2 (oddelki) za oddelek 95,

| — | velikostni razredi 0–9, 10–19, 20–49, 50–249 in 250 + za NACE Rev. 2, področja B do F, ter 0–1, 2–9, 10–19, 20–49, 50–249 in 250 + za NACE Rev. 2, področja G do J in L do N ter oddelek 95. |
| --- | --- |

—

velikostni razredi 0–9, 10–19, 20–49, 50–249 in 250 + za NACE Rev. 2, področja B do F, ter 0–1, 2–9, 10–19, 20–49, 50–249 in 250 + za NACE Rev. 2, področja G do J in L do N ter oddelek 95.

2.   Neodgovor enote

Naslednje informacije se predložijo pri uporabi vzorčnih raziskav, kombinacije vzorčnih raziskav ali administrativnih podatkov ali le administrativnih podatkov. Vidiki, ki se upoštevajo pri izračunu neodgovora enote, se nadalje opredelijo v sodelovanju z državami članicami.

Države članice sporočijo ponderirane informacije o neodgovoru enote za dejavnosti, ki jih zajema NACE Rev. 2, področja B do J in L do N ter oddelek 95 na trimestni ravni NACE Rev. 2. Če je za karakteristike 11110, 12110, 12150, 13310, 15110 in 16110 uporabljenih več raziskav/administrativnih virov, se sporočijo ločeni kazalniki neodgovora enote z navedbo številke spremenljivke v zadevnem polju. Neodgovor enote se ponderira, po možnosti glede na število zaposlenih oseb. Kot druga možnost se lahko uporabi promet.

ODDELEK V

Tehnični format za prenos poročil o kakovosti in kazalnikov kakovosti

Za prenos poročila in serije kazalnikov kakovosti se uporabijo oznake podatkovnega niza. Podrobna vsebina poročila o kakovosti se uskladi v sodelovanju z državami članicami. Države članice dopolnijo predhodno izpolnjena poročila o kakovosti in jih vrnejo Komisiji (Eurostatu). Za sporočanje dveh kazalnikov kakovosti (koeficienti variacije in neodgovor enote) se uporabi spodaj opredeljena struktura zapisa, ki je podobna tehničnemu formatu za prenos strukturne statistike podjetij.

1.   Oznake podatkovnega niza

Za poročanje o merilih kakovosti za strukturno statistiko podjetij se uporabijo naslednje oznake podatkovnega niza:

| Vrsta serije | Naziv | Oznaka podatkovnega niza |
| --- | --- | --- |
| Koeficienti variacije za spremenljivko 12110 na trimestni ravni NACE za NACE Rev. 2, področja B do J in L do N ter oddelek 95 | QAG | RSBSQUAL_QAG_A |
| Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150, 13310, 15110 in 16110 na ravni področja NACE Rev. 2 za področja B do J in L do N ter na ravni oddelka NACE Rev. 2 za oddelke 45, 46, 47 in 95. | QAS | RSBSQUAL_QAS_A |
| Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150 in 16110 na ravni področja NACE Rev. 2 za področja H do J in L do N ter na ravni oddelka NACE Rev. 2 za oddelek 95 in po velikostnem razredu | Q1B | RSBSQUAL_ Q1B _A |
| Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150 in 16110 za NACE Rev. 2, oddelki B do E, s podrobnostmi po oddelku NACE in velikostnem razredu | Q2B | RSBSQUAL_ Q2B _A |
| Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150 in 16110 za NACE Rev. 2, oddelek G, s podrobnostmi po oddelku NACE in velikostnem razredu | Q3B | RSBSQUAL_ Q3B _A |
| Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150 in 16110 za NACE Rev. 2, oddelek F, s podrobnostmi po oddelku NACE in velikostnem razredu | Q4B | RSBSQUAL_ Q4B _A |
| Ponderirani deleži neodgovora enote za NACE Rev. 2, oddelki B do J in L do N | QN | RSBSQUAL_QN_A |
| Poročilo o kakovosti | QR | RSBSQUAL_QR_A |

Vrsta serije

Naziv

Oznaka podatkovnega niza

Koeficienti variacije za spremenljivko 12110 na trimestni ravni NACE za NACE Rev. 2, področja B do J in L do N ter oddelek 95

QAG

RSBSQUAL_QAG_A

Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150, 13310, 15110 in 16110 na ravni področja NACE Rev. 2 za področja B do J in L do N ter na ravni oddelka NACE Rev. 2 za oddelke 45, 46, 47 in 95.

QAS

RSBSQUAL_QAS_A

Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150 in 16110 na ravni področja NACE Rev. 2 za področja H do J in L do N ter na ravni oddelka NACE Rev. 2 za oddelek 95 in po velikostnem razredu

Q1B

RSBSQUAL_ Q1B _A

Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150 in 16110 za NACE Rev. 2, oddelki B do E, s podrobnostmi po oddelku NACE in velikostnem razredu

Q2B

RSBSQUAL_ Q2B _A

Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150 in 16110 za NACE Rev. 2, oddelek G, s podrobnostmi po oddelku NACE in velikostnem razredu

Q3B

RSBSQUAL_ Q3B _A

Koeficienti variacije za spremenljivke 11110, 12110, 12150 in 16110 za NACE Rev. 2, oddelek F, s podrobnostmi po oddelku NACE in velikostnem razredu

Q4B

RSBSQUAL_ Q4B _A

Ponderirani deleži neodgovora enote za NACE Rev. 2, oddelki B do J in L do N

QN

RSBSQUAL_QN_A

Poročilo o kakovosti

QR

RSBSQUAL_QR_A

2.   Struktura podatkovnega niza

Ta odstavek določa strukturo zapisov, ki jih je treba predložiti. Uporabijo se oznake iz standardnega sistema oznak za referenčno zbirko podatkov. Ti seznami oznak se vključijo v priročnik o strukturni statistiki podjetij vsaj dva meseca pred prvim prenosom podatkov. Seznami oznak so namenjeni le za vzpostavitev oznak, ki se uporabljajo za prenos podatkov, spremembe pa nikakor ne smejo zvišati ravni podrobnosti, ki se zahteva z Uredbo (ES) št. 251/2009. Tehnični format za prenos kvantitativnih podatkov, ki jih zahteva ta uredba, se prav tako določi v priročniku o strukturni statistiki podjetij.

| Polje | Opis |
| --- | --- |
| Serija | Šifre za serije QAG, QAS, Q1B, Q2B, Q3B, Q4B ali QN |
| Leto | Šifra za referenčno leto |
| Teritorialna enota | Ustreza oznaki države |
| Velikostni razred | Oznaka za velikostni razred |
| Gospodarska dejavnost | Oznaka NACE Rev. 2: področja, oddelki ali skupine |
| Spremenljivka | Oznaka za karakteristiko, povezano s kazalnikom kakovosti |
| Kazalnik | Oznaka za kazalnik kakovosti |
| Vrednost kazalnika | Numerična vrednost kazalnika; numerična vrednost kazalnika kakovosti, pomnožena z 10 in nato zaokrožena na najbližje celo število |

Polje

Opis

Serija

Šifre za serije QAG, QAS, Q1B, Q2B, Q3B, Q4B ali QN

Leto

Šifra za referenčno leto

Teritorialna enota

Ustreza oznaki države

Velikostni razred

Oznaka za velikostni razred

Gospodarska dejavnost

Oznaka NACE Rev. 2: področja, oddelki ali skupine

Spremenljivka

Oznaka za karakteristiko, povezano s kazalnikom kakovosti

Kazalnik

Oznaka za kazalnik kakovosti

Vrednost kazalnika

Numerična vrednost kazalnika; numerična vrednost kazalnika kakovosti, pomnožena z 10 in nato zaokrožena na najbližje celo število

---

(1)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

(2)  UL L 86, 31.3.2009, str. 170.

(3)  UL L 86, 31.3.2009, str. 1.

---

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 276/2010

z dne 31. marca 2010

o spremembi Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (diklorometana, olj za svetilke in tekočin za prižiganje žara ter organokositrnih spojin)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 131 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (2) v Prilogi I določa omejitve za nekatere nevarne snovi in pripravke. Uredba (ES) št. 1907/2006 je s 1. junijem 2009 razveljavila in nadomestila Direktivo 76/769/EGS. Priloga XVII k navedeni uredbi nadomešča Prilogo I k Direktivi 76/769/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (2) v Prilogi I določa omejitve za nekatere nevarne snovi in pripravke. Uredba (ES) št. 1907/2006 je s 1. junijem 2009 razveljavila in nadomestila Direktivo 76/769/EGS. Priloga XVII k navedeni uredbi nadomešča Prilogo I k Direktivi 76/769/EGS.

| (2) | Odločba št. 455/2009/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi diklorometana (3) je bila sprejeta 6. maja 2009. |
| --- | --- |

(2)

Odločba št. 455/2009/ES Evropskega Parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi diklorometana (3) je bila sprejeta 6. maja 2009.

| (3) | Odločba Komisije 2009/424/ES o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi olj za svetilke in tekočin za prižiganje žara zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (4) je bila sprejeta 28. maja 2009. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2009/424/ES o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi olj za svetilke in tekočin za prižiganje žara zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (4) je bila sprejeta 28. maja 2009.

| (4) | Odločba Komisije 2009/425/ES o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi organokositrnih spojin za prilagoditev Priloge I k Direktivi tehničnemu napredku (5) je bila sprejeta 28. maja 2009. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2009/425/ES o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi organokositrnih spojin za prilagoditev Priloge I k Direktivi tehničnemu napredku (5) je bila sprejeta 28. maja 2009.

| (5) | Zaradi določb o prehodnih ukrepih iz člena 137 REACH je primerno spremeniti Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, da se vključijo omejitve iz odločb št. 455/2009/ES, 2009/424/ES in 2009/425/ES. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi določb o prehodnih ukrepih iz člena 137 REACH je primerno spremeniti Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, da se vključijo omejitve iz odločb št. 455/2009/ES, 2009/424/ES in 2009/425/ES.

| (6) | Uredbo (ES) št. 1907/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 1907/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ta uredba mora začeti veljati takoj, tako da so navedene omejitve čim prej vključene v Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba mora začeti veljati takoj, tako da so navedene omejitve čim prej vključene v Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega po členu 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega po členu 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

2

(3)  UL L 137, 3.6.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 138, 4.6.2009, str. 8.

4

(5)  UL L 138, 4.6.2009, str. 11.

5

---

PRILOGA

V Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 se razpredelnica z oznakami snovi, skupinami snovi in zmesmi ter s pogoji omejitve spremeni:

| 1. | Vnos 3 se nadomesti z:












  „3. | Tekoče snovi ali zmesi, ki se štejejo za nevarne v skladu z opredelitvami iz Direktive 67/548/EGS in Direktive 1999/45/ES. |
| --- | --- | --- |

1.

Vnos 3 se nadomesti z:

„3.

Tekoče snovi ali zmesi, ki se štejejo za nevarne v skladu z opredelitvami iz Direktive 67/548/EGS in Direktive 1999/45/ES.

| 1. | Ne uporabljajo se v:






  — | okrasnih izdelkih, namenjenih za dajanje svetlobe ali barvnih učinkov z različnimi fazami, na primer v okrasnih svetilkah in pepelnikih, |
| --- | --- | --- |

1.

Ne uporabljajo se v:

—

okrasnih izdelkih, namenjenih za dajanje svetlobe ali barvnih učinkov z različnimi fazami, na primer v okrasnih svetilkah in pepelnikih,

| — | trikih in šalah, |
| --- | --- |

—

trikih in šalah,

| — | igrah za enega ali več udeležencev ali katerem koli izdelku, namenjenem za uporabo kot takem, četudi samo za okrasne namene. |
| --- | --- |

—

igrah za enega ali več udeležencev ali katerem koli izdelku, namenjenem za uporabo kot takem, četudi samo za okrasne namene.

| 2. | Izdelki, ki niso v skladu z odstavkom 1, se ne dajejo v promet. |
| --- | --- |

2.

Izdelki, ki niso v skladu z odstavkom 1, se ne dajejo v promet.

| 3. | Ne dajejo se v promet, če vsebujejo barvilo, razen če je to potrebno iz davčnih razlogov, ali parfum ali oboje, če:






  — | se lahko uporabljajo kot gorivo za okrasne svetilke na olje, namenjene širši javnosti, ter |
| --- | --- | --- |

3.

Ne dajejo se v promet, če vsebujejo barvilo, razen če je to potrebno iz davčnih razlogov, ali parfum ali oboje, če:

—

se lahko uporabljajo kot gorivo za okrasne svetilke na olje, namenjene širši javnosti, ter

| — | pomenijo tveganje pri vdihavanju in so označeni z oznako R65 ali H304. |
| --- | --- |

—

pomenijo tveganje pri vdihavanju in so označeni z oznako R65 ali H304.

| 4. | Okrasne svetilke na olje, namenjene širši javnosti, se ne dajejo v promet, če niso v skladu z Evropskim standardom za okrasne svetilke na olje (EN 14059), ki ga je sprejel Evropski odbor za standardizacijo (CEN). |
| --- | --- |

4.

Okrasne svetilke na olje, namenjene širši javnosti, se ne dajejo v promet, če niso v skladu z Evropskim standardom za okrasne svetilke na olje (EN 14059), ki ga je sprejel Evropski odbor za standardizacijo (CEN).

| 5. | Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in zmesi dobavitelji zagotovijo, da so pred dajanjem v promet izpolnjene naslednje zahteve:






  (a) | olja za svetilke z oznako R65 ali H304, namenjena širši javnosti, so vidno, čitljivo in neizbrisno označena, kot sledi: ‚Svetilke, napolnjene s to tekočino, hraniti zunaj dosega otrok.‘ in od 1. decembra 2010‚Samo požirek olja za svetilke ali celo sesanje stenja svetilke lahko povzroči smrtno nevarno poškodbo pljuč.‘ |
| --- | --- | --- |

5.

Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in zmesi dobavitelji zagotovijo, da so pred dajanjem v promet izpolnjene naslednje zahteve:

(a)

olja za svetilke z oznako R65 ali H304, namenjena širši javnosti, so vidno, čitljivo in neizbrisno označena, kot sledi: ‚Svetilke, napolnjene s to tekočino, hraniti zunaj dosega otrok.‘ in od 1. decembra 2010‚Samo požirek olja za svetilke ali celo sesanje stenja svetilke lahko povzroči smrtno nevarno poškodbo pljuč.‘

| (b) | tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, namenjene širši javnosti, so od 1. decembra 2010 vidno, čitljivo in neizbrisno označene, kot sledi: ‚Samo požirek tekočine za prižiganje žara lahko povzroči smrtno nevarno poškodbo pljuč‘; |
| --- | --- |

(b)

tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, namenjene širši javnosti, so od 1. decembra 2010 vidno, čitljivo in neizbrisno označene, kot sledi: ‚Samo požirek tekočine za prižiganje žara lahko povzroči smrtno nevarno poškodbo pljuč‘;

| (c) | olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, namenjena širši javnosti, so od 1. decembra 2010 pakirana v črnih neprosojnih posodah, ki ne presegajo 1 litra. |
| --- | --- |

(c)

olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, namenjena širši javnosti, so od 1. decembra 2010 pakirana v črnih neprosojnih posodah, ki ne presegajo 1 litra.

| 6. | Komisija najpozneje 1. junija 2014 od Evropske agencije za kemikalije zahteva pripravo dokumentacije v skladu s členom 69 te uredbe, da se po potrebi prepovejo tekočine za prižiganje žara in gorivo za okrasne svetilke z oznako R65 ali H304, namenjeni širši javnosti. |
| --- | --- |

6.

Komisija najpozneje 1. junija 2014 od Evropske agencije za kemikalije zahteva pripravo dokumentacije v skladu s členom 69 te uredbe, da se po potrebi prepovejo tekočine za prižiganje žara in gorivo za okrasne svetilke z oznako R65 ali H304, namenjeni širši javnosti.

| 7. | Fizične ali pravne osebe, ki dajo prvič v promet olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, od 1. decembra 2011 in nato vsako leto pristojnemu organu zadevne države članice zagotovijo podatke o alternativah za olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304. Države članice dajo navedene podatke na voljo Komisiji.“ |
| --- | --- |

7.

Fizične ali pravne osebe, ki dajo prvič v promet olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, od 1. decembra 2011 in nato vsako leto pristojnemu organu zadevne države članice zagotovijo podatke o alternativah za olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304. Države članice dajo navedene podatke na voljo Komisiji.“

| 2. | Pri vnosu 20 se drugemu stolpcu dodajo naslednji odstavki 4, 5 in 6: | „4. | Trisubstituirane organokositrne spojine:






  (a) | trisubstituirane organokositrne spojine, kot so tributilkositrne (TBT) spojine in trifenilkositrne (TPT) spojine, se od 1. julija 2010 ne uporabljajo v izdelkih, kadar je njihova koncentracija v izdelku ali delu izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Pri vnosu 20 se drugemu stolpcu dodajo naslednji odstavki 4, 5 in 6:

„4.

Trisubstituirane organokositrne spojine:

(a)

trisubstituirane organokositrne spojine, kot so tributilkositrne (TBT) spojine in trifenilkositrne (TPT) spojine, se od 1. julija 2010 ne uporabljajo v izdelkih, kadar je njihova koncentracija v izdelku ali delu izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra;

| (b) | izdelki, ki niso v skladu s točko (a), se po 1. juliju 2010 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom. |
| --- | --- |

(b)

izdelki, ki niso v skladu s točko (a), se po 1. juliju 2010 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom.

| 5. | Dibutilkositrne (DBT) spojine:






  (a) | dibutilkositrne (DBT) spojine se po 1. januarju 2012 ne uporabljajo v mešanicah snovi in izdelkih za oskrbo splošne javnosti, kadar je njihova koncentracija v mešanici snovi ali izdelku ali delu mešanice ali izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra; |
| --- | --- | --- |

5.

Dibutilkositrne (DBT) spojine:

(a)

dibutilkositrne (DBT) spojine se po 1. januarju 2012 ne uporabljajo v mešanicah snovi in izdelkih za oskrbo splošne javnosti, kadar je njihova koncentracija v mešanici snovi ali izdelku ali delu mešanice ali izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra;

| (b) | izdelki in mešanice snovi, ki niso v skladu s točko (a), se po 1. januarju 2012 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(b)

izdelki in mešanice snovi, ki niso v skladu s točko (a), se po 1. januarju 2012 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom;

| (c) | z odstopanjem se točki (a) in (b) do 1. januarja 2015 ne uporabljata za naslednje izdelke in mešanice snovi za oskrbo splošne javnosti:






  — | enokomponentne in dvokomponentne vulkanizacijske tesnilne mase za uporabo pri sobni temperaturi (tesnilne mase RTV-1 in RTV-2) in lepila, |
| --- | --- | --- |

(c)

z odstopanjem se točki (a) in (b) do 1. januarja 2015 ne uporabljata za naslednje izdelke in mešanice snovi za oskrbo splošne javnosti:

—

enokomponentne in dvokomponentne vulkanizacijske tesnilne mase za uporabo pri sobni temperaturi (tesnilne mase RTV-1 in RTV-2) in lepila,

| — | barve in premaze, ki vsebujejo spojine DBT kot katalizatorje, ko se uporabljajo na izdelkih, |
| --- | --- |

—

barve in premaze, ki vsebujejo spojine DBT kot katalizatorje, ko se uporabljajo na izdelkih,

| — | profile iz mehkega polivinil klorida (PVC), bodisi samostojne ali koesktrudirane s trdim PVC, |
| --- | --- |

—

profile iz mehkega polivinil klorida (PVC), bodisi samostojne ali koesktrudirane s trdim PVC,

| — | vlakna, premazana s PVC, ki vsebuje spojine DBT kot stabilizatorje, ko so namenjena za zunanjo uporabo, |
| --- | --- |

—

vlakna, premazana s PVC, ki vsebuje spojine DBT kot stabilizatorje, ko so namenjena za zunanjo uporabo,

| — | zunanje cevi in žlebe za deževnico in pribor zanje ter zaščitni material za strešnike in fasade; |
| --- | --- |

—

zunanje cevi in žlebe za deževnico in pribor zanje ter zaščitni material za strešnike in fasade;

| (d) | z odstopanjem se točki (a) in (b) ne uporabljata za materiale in izdelke, ki jih ureja Uredba (ES) št. 1935/2004. |
| --- | --- |

(d)

z odstopanjem se točki (a) in (b) ne uporabljata za materiale in izdelke, ki jih ureja Uredba (ES) št. 1935/2004.

| 6. | Dioktilkositrne (DOT) spojine:






  (a) | dioktilkositrne (DOT) spojine se po 1. januarju 2012 ne uporabljajo v naslednjih izdelkih, ki se dobavljajo splošni javnosti ali jih splošna javnost uporablja, kadar je njihova koncentracija v izdelku ali delu izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra:






  — | tekstilnih izdelkih, ki so namenjeni za uporabo v stiku s kožo, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Dioktilkositrne (DOT) spojine:

(a)

dioktilkositrne (DOT) spojine se po 1. januarju 2012 ne uporabljajo v naslednjih izdelkih, ki se dobavljajo splošni javnosti ali jih splošna javnost uporablja, kadar je njihova koncentracija v izdelku ali delu izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra:

—

tekstilnih izdelkih, ki so namenjeni za uporabo v stiku s kožo,

| — | rokavicah, |
| --- | --- |

—

rokavicah,

| — | obutvi ali delu obutve, namenjene za uporabo v stiku s kožo, |
| --- | --- |

—

obutvi ali delu obutve, namenjene za uporabo v stiku s kožo,

| — | stenskih in talnih oblogah, |
| --- | --- |

—

stenskih in talnih oblogah,

| — | izdelkih za nego otrok, |
| --- | --- |

—

izdelkih za nego otrok,

| — | higienskih izdelkih za ženske, |
| --- | --- |

—

higienskih izdelkih za ženske,

| — | plenicah, |
| --- | --- |

—

plenicah,

| — | dvokomponentni vulkanizacijski opremi za oblikovanje za uporabo pri sobni temperaturi (oprema za oblikovanje RTV-2); |
| --- | --- |

—

dvokomponentni vulkanizacijski opremi za oblikovanje za uporabo pri sobni temperaturi (oprema za oblikovanje RTV-2);

| (b) | izdelki, ki niso v skladu s točko (a), se po 1. januarju 2012 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom.“ |
| --- | --- |

(b)

izdelki, ki niso v skladu s točko (a), se po 1. januarju 2012 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom.“

| 3. | Doda se vnos 59:












  „59. | Diklormetan
  št. CAS 75-09-2
  Številka EC: 200-838-9 |
| --- | --- | --- |

3.

Doda se vnos 59:

„59.

Diklormetan

št. CAS 75-09-2

Številka EC: 200-838-9

| 1. | Odstranjevalci barve, ki vsebujejo diklorometan v koncentraciji, ki je enaka ali večja od 0,1 mas. %:






  (a) | se po 6. decembru 2010 ne dajo prvič v promet za oskrbo širše javnosti ali poklicnih uporabnikov; |
| --- | --- | --- |

1.

Odstranjevalci barve, ki vsebujejo diklorometan v koncentraciji, ki je enaka ali večja od 0,1 mas. %:

(a)

se po 6. decembru 2010 ne dajo prvič v promet za oskrbo širše javnosti ali poklicnih uporabnikov;

| (b) | se po 6. decembru 2011 ne dajo v promet za oskrbo širše javnosti ali poklicnih uporabnikov; |
| --- | --- |

(b)

se po 6. decembru 2011 ne dajo v promet za oskrbo širše javnosti ali poklicnih uporabnikov;

| (c) | jih po 6. juniju 2012 ne uporabljajo poklicni uporabniki.
  V tem vnosu:






  (i) | ‚poklicni uporabnik‘ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, vključno z delavci in samozaposlenimi delavci, ki odstranjujejo barve pri svoji poklicni dejavnosti zunaj industrijskih obratov; |
| --- | --- | --- |

(c)

jih po 6. juniju 2012 ne uporabljajo poklicni uporabniki.

V tem vnosu:

(i)

‚poklicni uporabnik‘ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, vključno z delavci in samozaposlenimi delavci, ki odstranjujejo barve pri svoji poklicni dejavnosti zunaj industrijskih obratov;

| (ii) | ‚industrijski obrat‘ pomeni obrat, v katerem se opravlja dejavnost odstranjevanja barve. |
| --- | --- |

(ii)

‚industrijski obrat‘ pomeni obrat, v katerem se opravlja dejavnost odstranjevanja barve.

| 2. | Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice na svojem ozemlju in za nekatere dejavnosti posebej usposobljenim poklicnim uporabnikom dovolijo uporabo odstranjevalcev barve, ki vsebujejo diklorometan, ter lahko dovolijo dajanje takšnih odstranjevalcev barve na trg za oskrbo navedenih poklicnih uporabnikov.
  Države članice, ki uporabijo to odstopanje, določijo ustrezne predpise za zaščito zdravja in varnosti poklicnih uporabnikov odstranjevalcev barve, ki vsebujejo diklorometan, ter o teh predpisih obvestijo Komisijo.
  Navedene določbe vključujejo zahtevo, da mora imeti poklicni uporabnik pooblastilo, ki ga priznava država članica, v kateri navedeni poklicni uporabnik opravlja dejavnost, ali drugo dokumentirano dokazilo v ta namen, ali da ga navedena država članica kako drugače pooblasti, s čimer lahko dokaže, da je ustrezno usposobljen in zmožen za varno uporabo odstranjevalcev barve, ki vsebujejo diklorometan.
  Komisija pripravi seznam držav članic, ki uporabijo odstopanje iz tega odstavka, ter ga objavi na internetu. |
| --- | --- |

2.

Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice na svojem ozemlju in za nekatere dejavnosti posebej usposobljenim poklicnim uporabnikom dovolijo uporabo odstranjevalcev barve, ki vsebujejo diklorometan, ter lahko dovolijo dajanje takšnih odstranjevalcev barve na trg za oskrbo navedenih poklicnih uporabnikov.

Države članice, ki uporabijo to odstopanje, določijo ustrezne predpise za zaščito zdravja in varnosti poklicnih uporabnikov odstranjevalcev barve, ki vsebujejo diklorometan, ter o teh predpisih obvestijo Komisijo.

Navedene določbe vključujejo zahtevo, da mora imeti poklicni uporabnik pooblastilo, ki ga priznava država članica, v kateri navedeni poklicni uporabnik opravlja dejavnost, ali drugo dokumentirano dokazilo v ta namen, ali da ga navedena država članica kako drugače pooblasti, s čimer lahko dokaže, da je ustrezno usposobljen in zmožen za varno uporabo odstranjevalcev barve, ki vsebujejo diklorometan.

Komisija pripravi seznam držav članic, ki uporabijo odstopanje iz tega odstavka, ter ga objavi na internetu.

| 3. | Poklicni uporabniki, za katere velja odstopanje iz odstavka 2, opravljajo dejavnost samo v državah članicah, ki uporabljajo to odstopanje. Usposabljanje iz odstavka 2 obsega vsaj:






  (a) | ozaveščanje o tveganjih za zdravje ter njihovo ocenjevanje in obvladovanje, vključno z informacijami o obstoječih nadomestnih sredstvih ali postopkih, ki so ob upoštevanju pogojev uporabe manj nevarni za zdravje in varnost delavcev; |
| --- | --- | --- |

3.

Poklicni uporabniki, za katere velja odstopanje iz odstavka 2, opravljajo dejavnost samo v državah članicah, ki uporabljajo to odstopanje. Usposabljanje iz odstavka 2 obsega vsaj:

(a)

ozaveščanje o tveganjih za zdravje ter njihovo ocenjevanje in obvladovanje, vključno z informacijami o obstoječih nadomestnih sredstvih ali postopkih, ki so ob upoštevanju pogojev uporabe manj nevarni za zdravje in varnost delavcev;

| (b) | uporabo ustreznega prezračevanja; |
| --- | --- |

(b)

uporabo ustreznega prezračevanja;

| (c) | uporabo ustrezne osebne zaščitne opreme, ki je v skladu z Direktivo Sveta 89/686/EGS. |
| --- | --- |

(c)

uporabo ustrezne osebne zaščitne opreme, ki je v skladu z Direktivo Sveta 89/686/EGS.

Delodajalci in samozaposleni dajo prednost zamenjavi diklorometana s kemičnim sredstvom ali postopkom, ki ob upoštevanju pogojev uporabe ne pomeni tveganja ali pomeni manjše tveganje za zdravje in varnost delavcev.

Poklicni uporabnik v praksi izvaja vse ustrezne varnostne ukrepe, vključno z uporabo osebne zaščitne opreme.

| 4. | Brez poseganja v drugo zakonodajo Skupnosti na področju zaščite delavcev se lahko odstranjevalci barve, ki vsebujejo diklorometan v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 mas. %, uporabljajo v industrijskih obratih, če so izpolnjeni vsaj naslednji minimalni pogoji:






  (a) | učinkovito prezračevanje v vseh prostorih in področjih dela, zlasti pri mokri obdelavi in sušenju obdelanih predmetov: lokalno izpušno prezračevanje v bazenih skupaj s prisilnim prezračevanjem v navedenih prostorih in območjih, da se čim bolj zmanjša izpostavljenost in, kjer je to tehnično izvedljivo, zagotovi skladnost z ustreznimi omejitvami poklicne izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

4.

Brez poseganja v drugo zakonodajo Skupnosti na področju zaščite delavcev se lahko odstranjevalci barve, ki vsebujejo diklorometan v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 mas. %, uporabljajo v industrijskih obratih, če so izpolnjeni vsaj naslednji minimalni pogoji:

(a)

učinkovito prezračevanje v vseh prostorih in področjih dela, zlasti pri mokri obdelavi in sušenju obdelanih predmetov: lokalno izpušno prezračevanje v bazenih skupaj s prisilnim prezračevanjem v navedenih prostorih in območjih, da se čim bolj zmanjša izpostavljenost in, kjer je to tehnično izvedljivo, zagotovi skladnost z ustreznimi omejitvami poklicne izpostavljenosti;

| (b) | ukrepi za zmanjševanje izhlapevanja iz bazenov: bazeni za odstranjevanje so pokriti, razen med nakladanjem ali razkladanjem; ustrezne naprave in površine za nakladanje in razkladanje v bazenih za odstranjevanje; bazeni za pranje z vodo ali slanico za odstranjevanje ostankov topila po odstranjevanju barve; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za zmanjševanje izhlapevanja iz bazenov: bazeni za odstranjevanje so pokriti, razen med nakladanjem ali razkladanjem; ustrezne naprave in površine za nakladanje in razkladanje v bazenih za odstranjevanje; bazeni za pranje z vodo ali slanico za odstranjevanje ostankov topila po odstranjevanju barve;

| (c) | ukrepi za varno ravnanje z diklorometanom v bazenih za odstranjevanje: črpalke in cevi za dovod in odvod odstranjevalca barve v bazenih za odstranjevanje; ustrezne naprave in postopki za varno čiščenje bazenov in odstranjevanje usedlin; |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za varno ravnanje z diklorometanom v bazenih za odstranjevanje: črpalke in cevi za dovod in odvod odstranjevalca barve v bazenih za odstranjevanje; ustrezne naprave in postopki za varno čiščenje bazenov in odstranjevanje usedlin;

| (d) | osebna zaščitna oprema, ki je v skladu z Direktivo 89/686/EGS in vključuje: ustrezne zaščitne rokavice, zaščitna očala in zaščitno obleko; primerno zaščitno dihalno opremo, kadar ni mogoče drugače zagotoviti skladnosti z ustreznimi omejitvami poklicne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(d)

osebna zaščitna oprema, ki je v skladu z Direktivo 89/686/EGS in vključuje: ustrezne zaščitne rokavice, zaščitna očala in zaščitno obleko; primerno zaščitno dihalno opremo, kadar ni mogoče drugače zagotoviti skladnosti z ustreznimi omejitvami poklicne izpostavljenosti;

| (e) | delavcem se zagotovijo zadostne informacije, navodila in usposabljanje v zvezi z uporabo takšne opreme. |
| --- | --- |

(e)

delavcem se zagotovijo zadostne informacije, navodila in usposabljanje v zvezi z uporabo takšne opreme.

| 5. | Brez poseganja v druge predpise Skupnosti o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi in mešanic, so odstranjevalci barve, ki vsebujejo diklorometan v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 mas. %, do 6. decembra 2011 vidno, berljivo in neizbrisno označeni z naslednjim besedilom:
  ‚Uporaba dovoljena samo v industriji in pooblaščenim poklicnim uporabnikom v nekaterih državah članicah EU – preverite, kje je uporaba dovoljena.‘ “ |
| --- | --- |

5.

Brez poseganja v druge predpise Skupnosti o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi in mešanic, so odstranjevalci barve, ki vsebujejo diklorometan v koncentracijah, enakih ali večjih od 0,1 mas. %, do 6. decembra 2011 vidno, berljivo in neizbrisno označeni z naslednjim besedilom:

‚Uporaba dovoljena samo v industriji in pooblaščenim poklicnim uporabnikom v nekaterih državah članicah EU – preverite, kje je uporaba dovoljena.‘ “

---

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/13

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 277/2010

z dne 31. marca 2010

o izdaji dovoljenja za 6-fitazo kot krmnega dodatka za perutnino za pitanje in vzrejo, razen puranov za pitanje, ter za nesnice in prašiče, razen svinj (imetnik dovoljenja Roal Oy)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil predložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz Priloge k tej uredbi. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili temu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil predložen zahtevek za izdajo dovoljenja za pripravek iz Priloge k tej uredbi. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili temu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za encimski pripravek iz 6-fitaze (EC 3.1.3.26), ki jo proizvaja Trichoderma reesei (CBS 122001), kot krmni dodatek za perutnino za pitanje in vzrejo, razen puranov za pitanje, in za nesnice in prašiče, razen svinj, ter njeno uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za encimski pripravek iz 6-fitaze (EC 3.1.3.26), ki jo proizvaja Trichoderma reesei (CBS 122001), kot krmni dodatek za perutnino za pitanje in vzrejo, razen puranov za pitanje, in za nesnice in prašiče, razen svinj, ter njeno uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane („Agencija“) je v svojem mnenju z dne 11. novembra 2009 (2) navedla, da encimski pripravek iz 6-fitaze (EC 3.1.3.26), ki jo proizvaja Trichoderma reesei (CBS 122001), nima škodljivega vpliva na zdravje živali, ljudi ali na okolje ter da uporaba navedenega pripravka lahko izboljša prirejo živali. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o metodi analize krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane („Agencija“) je v svojem mnenju z dne 11. novembra 2009 (2) navedla, da encimski pripravek iz 6-fitaze (EC 3.1.3.26), ki jo proizvaja Trichoderma reesei (CBS 122001), nima škodljivega vpliva na zdravje živali, ljudi ali na okolje ter da uporaba navedenega pripravka lahko izboljša prirejo živali. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o metodi analize krmnega dodatka, ki ga je predložil referenčni laboratorij Skupnosti, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena navedenega pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato je treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena navedenega pripravka je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato je treba dovoliti uporabo navedenega pripravka, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „pospeševalci prebavljivosti“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  The EFSA Journal 2009; 7(11):1380.

2

The EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 % |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti |
| 4a12 | Roal Oy | 6-fitaza
  EC 3.1.3.26 | | Sestava dodatka | Pripravek iz 6-fitaze (EC 3.1.3.26), ki jo proizvaja Trichoderma reesei |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Enote aktivnosti/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: pospeševalci prebavljivosti

4a12

Roal Oy

6-fitaza

EC 3.1.3.26

Sestava dodatka

Pripravek iz 6-fitaze (EC 3.1.3.26), ki jo proizvaja Trichoderma reesei

| | (CBS 122001) z najmanjšo aktivnostjo: | 40 000 FTU (1)/g v trdni obliki |
| --- | --- | --- |

(CBS 122001) z najmanjšo aktivnostjo:

40 000 FTU (1)/g v trdni obliki

| | 10 000 FTU/g v tekoči obliki |
| --- | --- |

10 000 FTU/g v tekoči obliki

| | Lastnosti aktivne snovi
  6-fitaza (EC 3.1.3.26), ki jo proizvaja Trichoderma reesei (CBS 122001) |
| --- | --- |

Lastnosti aktivne snovi

6-fitaza (EC 3.1.3.26), ki jo proizvaja Trichoderma reesei (CBS 122001)

| | Analitska metoda (2)

  Kolorimetrična metoda, ki določa aktivnost 6-fitaze, pri kateri se izmeri anorganski fosfat, ki se sprosti iz natrijevega fitata, in analizira barva, ki nastane z redukcijo kompleksa fosfomolibdata. |
| --- | --- |

Analitska metoda (2)

Kolorimetrična metoda, ki določa aktivnost 6-fitaze, pri kateri se izmeri anorganski fosfat, ki se sprosti iz natrijevega fitata, in analizira barva, ki nastane z redukcijo kompleksa fosfomolibdata.

Perutnina za pitanje in vzrejo, razen puranov za pitanje

—

250 FTU

—

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

| 2. | Največji priporočeni odmerek na kilogram popolne krmne mešanice za vse dovoljene vrste: 1 000 FTU. |
| --- | --- |

2.

Največji priporočeni odmerek na kilogram popolne krmne mešanice za vse dovoljene vrste: 1 000 FTU.

| 3. | Za uporabo v krmi, ki vsebuje več kot 0,23 % fitinsko vezanega fosforja. |
| --- | --- |

3.

Za uporabo v krmi, ki vsebuje več kot 0,23 % fitinsko vezanega fosforja.

| 4. | Za varnost: pri ravnanju je treba uporabljati zaščito za dihala, zaščitna očala in rokavice. |
| --- | --- |

4.

Za varnost: pri ravnanju je treba uporabljati zaščito za dihala, zaščitna očala in rokavice.

21.4.2020

Nesnice

125 FTU

Prašiči, razen svinj

250 FTU

---

(1)  1 FTU je količina encima, ki sprosti 1 mikromol anorganskega fosfata iz natrijevega fitata na minuto pri pH 5,0 in 37 °C.

(2)  Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija Skupnosti: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/15

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 278/2010

z dne 31. marca 2010

o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1276/2008 o nadzoru s fizičnimi pregledi pri izvozu kmetijskih proizvodov, za katere se dobijo izvozna nadomestila ali drugi zneski, in Uredbe (ES) št. 612/2009 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti členov 170(c) in 194(a) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 15 Uredbe Komisije (ES) št. 1276/2008 (2) carinski urad zabeleži informacije o fizičnih pregledih, oprostitvah fizičnih pregledov, pregledih carinskih oznak ali pregledih zamenjave v kontrolnem izvodu T5 ali enakovrednem dokumentu, kot je določeno v prilogah III do VII navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 15 Uredbe Komisije (ES) št. 1276/2008 (2) carinski urad zabeleži informacije o fizičnih pregledih, oprostitvah fizičnih pregledov, pregledih carinskih oznak ali pregledih zamenjave v kontrolnem izvodu T5 ali enakovrednem dokumentu, kot je določeno v prilogah III do VII navedene uredbe.

| (2) | Člen 51 Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil (3) določa, da je za nekatere vrste blaga iz seznama v Prilogi IV k Uredbi treba opraviti analizo, da se ugotovi, ali so ti proizvodi upravičeni do nadomestila. Carinski urad izvoza zabeleži izvedbo analize. |
| --- | --- |

(2)

Člen 51 Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje višine teh nadomestil (3) določa, da je za nekatere vrste blaga iz seznama v Prilogi IV k Uredbi treba opraviti analizo, da se ugotovi, ali so ti proizvodi upravičeni do nadomestila. Carinski urad izvoza zabeleži izvedbo analize.

| (3) | V skladu s členom 5(8) Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (4) carinski urad opravi vizualni pregled skladnosti proizvodov z izvoznimi deklaracijami in opravljene preglede zabeleži v polje D kontrolnega izvoda T5 ali enakovrednega dokumenta z enim od vpisov iz Priloge II k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5(8) Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (4) carinski urad opravi vizualni pregled skladnosti proizvodov z izvoznimi deklaracijami in opravljene preglede zabeleži v polje D kontrolnega izvoda T5 ali enakovrednega dokumenta z enim od vpisov iz Priloge II k navedeni uredbi.

| (4) | Zdi se, da so lahko zahtevane zabeležke v različnih jezikovnih različicah in pisavah za zadevne organe težko berljive ali razumljive. Zato je primerno poenostaviti postopek, in sicer z zamenjavo na roko napisanih zabeležk v kontrolnem izvodu T5 z enotnimi šiframi. |
| --- | --- |

(4)

Zdi se, da so lahko zahtevane zabeležke v različnih jezikovnih različicah in pisavah za zadevne organe težko berljive ali razumljive. Zato je primerno poenostaviti postopek, in sicer z zamenjavo na roko napisanih zabeležk v kontrolnem izvodu T5 z enotnimi šiframi.

| (5) | Fizični pregledi in pregledi zamenjave se izvajajo na podlagi obvladovanja tveganja, pri čemer je kot enega od elementov treba upoštevati poklicni ugled izvoznika. Informacije, ki so v kontrolnem izvodu T5 zahtevane v skladu z uredbama (ES) št. 1276/2008 in (ES) št. 612/2009, so med drugim namenjene tudi temu, da se carinski urad izstopa ali urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5, obvesti o sprejetih nadzornih ukrepih. Pokazalo se je, da je bil v primerih, ko kontrolni izvod T5 ni bil pravilno izpolnjen, otežen postopek, ki ga carinski urad na podlagi tveganja izvaja za izbor nadzornih ukrepov. Ker je pravilno izpolnjeni kontrolni izvod T5 eden izmed pokazateljev profesionalnosti izvoznika in njegovega upoštevanja veljavnih pravil, se torej šteje za primerno, da se o pomanjkljivostih kontrolnega izvoda T5 obvesti organe, ki so v državi članici, kjer je bil kontrolni izvod T5 izdan, odgovorni za prilagoditev izvoznikovega profila tveganja. |
| --- | --- |

(5)

Fizični pregledi in pregledi zamenjave se izvajajo na podlagi obvladovanja tveganja, pri čemer je kot enega od elementov treba upoštevati poklicni ugled izvoznika. Informacije, ki so v kontrolnem izvodu T5 zahtevane v skladu z uredbama (ES) št. 1276/2008 in (ES) št. 612/2009, so med drugim namenjene tudi temu, da se carinski urad izstopa ali urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5, obvesti o sprejetih nadzornih ukrepih. Pokazalo se je, da je bil v primerih, ko kontrolni izvod T5 ni bil pravilno izpolnjen, otežen postopek, ki ga carinski urad na podlagi tveganja izvaja za izbor nadzornih ukrepov. Ker je pravilno izpolnjeni kontrolni izvod T5 eden izmed pokazateljev profesionalnosti izvoznika in njegovega upoštevanja veljavnih pravil, se torej šteje za primerno, da se o pomanjkljivostih kontrolnega izvoda T5 obvesti organe, ki so v državi članici, kjer je bil kontrolni izvod T5 izdan, odgovorni za prilagoditev izvoznikovega profila tveganja.

| (6) | Uredbo (ES) št. 1276/2008 in Uredbo (ES) št. 612/2009 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 1276/2008 in Uredbo (ES) št. 612/2009 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1276/2008 se spremeni:

| 1. | Členu 2 se doda naslednja točka:






  „(m) | ‚kontrolna šifra‘ pomeni informacijo, izraženo s črko ‚A‘ in štirimestno številko, vneseno z elektronskimi sredstvi, natisnjeno, ali napisano na čitljiv način.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Členu 2 se doda naslednja točka:

„(m)

‚kontrolna šifra‘ pomeni informacijo, izraženo s črko ‚A‘ in štirimestno številko, vneseno z elektronskimi sredstvi, natisnjeno, ali napisano na čitljiv način.“

| 2. | Člen 15 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 15
  Kontrolni izvod T5
  1.   Za namene člena 912c(3) in (4) Uredbe (EGS) št. 2454/93 carinski organi po potrebi v kontrolni izvod T5 ali enakovreden dokument, ki spremlja proizvode, zabeleži ustrezne kontrolne šifre iz Priloge IIa k tej uredbi v skladu z naslednjimi pravili:






  (a) | carinski urad izvoza v polju D zabeleži ustrezno kontrolno šifro iz dela 1 Priloge IIa glede na to, ali:






  (i) | je bil opravljen fizični pregled izvoznih nadomestil iz člena 4 te uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Kontrolni izvod T5

1.   Za namene člena 912c(3) in (4) Uredbe (EGS) št. 2454/93 carinski organi po potrebi v kontrolni izvod T5 ali enakovreden dokument, ki spremlja proizvode, zabeleži ustrezne kontrolne šifre iz Priloge IIa k tej uredbi v skladu z naslednjimi pravili:

(a)

carinski urad izvoza v polju D zabeleži ustrezno kontrolno šifro iz dela 1 Priloge IIa glede na to, ali:

(i)

je bil opravljen fizični pregled izvoznih nadomestil iz člena 4 te uredbe;

| (ii) | je bila opravljena analiza v skladu s členom 51 Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 (5); |
| --- | --- |

(ii)

je bila opravljena analiza v skladu s členom 51 Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005 (5);

| (iii) | gre za pomoč v hrani v skladu z Uredbo (ES) št. 2298/2001, ki je oproščena fizičnih pregledov. |
| --- | --- |

(iii)

gre za pomoč v hrani v skladu z Uredbo (ES) št. 2298/2001, ki je oproščena fizičnih pregledov.

| (b) | carinski urad izstopa ali carinski urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5, potem ko pregleda neoporečnost carinskih oznak iz člena 7 te uredbe, v polje J zabeleži ustrezno kontrolno šifro iz dela 2 Priloge IIa glede na to, ali:






  (i) | je carinska oznaka ustrezna oziroma je odsotnost carinske oznake upravičena v skladu s členom 5(8) Uredbe (ES) št. 612/2009 (6); |
| --- | --- | --- |

(b)

carinski urad izstopa ali carinski urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5, potem ko pregleda neoporečnost carinskih oznak iz člena 7 te uredbe, v polje J zabeleži ustrezno kontrolno šifro iz dela 2 Priloge IIa glede na to, ali:

(i)

je carinska oznaka ustrezna oziroma je odsotnost carinske oznake upravičena v skladu s členom 5(8) Uredbe (ES) št. 612/2009 (6);

| (ii) | carinske oznake ni oziroma je poškodovana. |
| --- | --- |

(ii)

carinske oznake ni oziroma je poškodovana.

| (c) | carinski urad izstopa ali carinski urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5, v polje J zabeleži ustrezno kontrolno šifro iz dela 3 Priloge IIa glede na to, ali:






  (i) | so ugotovitve pregleda zamenjave iz člena 8 te uredbe skladne; |
| --- | --- | --- |

(c)

carinski urad izstopa ali carinski urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5, v polje J zabeleži ustrezno kontrolno šifro iz dela 3 Priloge IIa glede na to, ali:

(i)

so ugotovitve pregleda zamenjave iz člena 8 te uredbe skladne;

| (ii) | v okviru pregleda zamenjave iz člena 8 ali posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 te uredbe je bil odvzet vzorec, vendar ugotovitve še niso na voljo, ker preverjanje z laboratorijsko analizo še traja; |
| --- | --- |

(ii)

v okviru pregleda zamenjave iz člena 8 ali posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 te uredbe je bil odvzet vzorec, vendar ugotovitve še niso na voljo, ker preverjanje z laboratorijsko analizo še traja;

| (iii) | so ugotovitve posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 skladne; |
| --- | --- |

(iii)

so ugotovitve posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 skladne;

| (iv) | ugotovitve pregleda zamenjave iz člena 8 ali posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 niso skladne. |
| --- | --- |

(iv)

ugotovitve pregleda zamenjave iz člena 8 ali posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 niso skladne.

2.   Carinski urad izstopa ali carinski urad, ki mu je bil poslan kontrolni izvod T5, v polje J kontrolnega izvoda T5 navede svojo referenčno številko carinskega urada, kot je navedena v točki 8 Priloge 37c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

V primeru iz odstavka 1(c)(ii) zadevni carinski urad takoj po opravljenem preverjanju v polje J izvoda kontrolnega izvoda T5, ki ga je poslal prej, navede ugotovitve preverjanja, pri čemer uporabi ustrezno kontrolno šifro iz odstavka 1(c).

V primeru iz odstavka 1(c)(iv) carinski urad, ki je izdelal ugotovitve:

| (a) | izvodu kontrolnega izvoda T5, ki bo v skladu s postopkom iz člena 912c(4) Uredbe (EGS) št. 2454/93, priloži izvod kontrolnega poročila iz odstavka 5 tega člena, pri čemer navede opravljene preglede in razloge za morebitno neskladnost z veljavnimi predpisi o izvoznih nadomestilih; ter |
| --- | --- |

(a)

izvodu kontrolnega izvoda T5, ki bo v skladu s postopkom iz člena 912c(4) Uredbe (EGS) št. 2454/93, priloži izvod kontrolnega poročila iz odstavka 5 tega člena, pri čemer navede opravljene preglede in razloge za morebitno neskladnost z veljavnimi predpisi o izvoznih nadomestilih; ter

| (b) | plačilno agencijo prosi, naj ga obvesti o ukrepih, ki so bili sprejeti na podlagi ugotovitev. |
| --- | --- |

(b)

plačilno agencijo prosi, naj ga obvesti o ukrepih, ki so bili sprejeti na podlagi ugotovitev.

3.   Če so postopki izbire pregledov neoporečnosti oznak iz člena 7 ali pregledov zamenjave iz člena 8 ali posebnih pregledov zamenjave iz člena 9, s tem pa tudi uporaba obvladovanja tveganja, zaradi nepopolnih informacij, navedenih na kontrolnem izvodu T5, oteženi, carinski urad izstopa ali carinski urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5, v polje J kot dodatno informacijo navede eno od kontrolnih šifer iz dela 4 Priloge IIa.

4.   Carinski urad izstopa ali carinski urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5, zagotovi, da so Komisiji kadar koli na voljo podatki o številu:

| (a) | kontrolnih izvodov T5 in enakovrednih dokumentov, ki se upoštevajo za namene pregledov neoporečnosti carinskih oznak iz člena 7, za namene pregledov zamenjave iz člena 8 in posebnih pregledov zamenjave iz člena 9; |
| --- | --- |

(a)

kontrolnih izvodov T5 in enakovrednih dokumentov, ki se upoštevajo za namene pregledov neoporečnosti carinskih oznak iz člena 7, za namene pregledov zamenjave iz člena 8 in posebnih pregledov zamenjave iz člena 9;

| (b) | opravljenih pregledov neoporečnosti carinskih oznak iz člena 7; |
| --- | --- |

(b)

opravljenih pregledov neoporečnosti carinskih oznak iz člena 7;

| (c) | opravljenih pregledov zamenjave iz člena 8; |
| --- | --- |

(c)

opravljenih pregledov zamenjave iz člena 8;

| (d) | opravljenih posebnih pregledov zamenjave iz člena 9. |
| --- | --- |

(d)

opravljenih posebnih pregledov zamenjave iz člena 9.

Dvojnik ali kopija dokumenta ostane bodisi v carinskem uradu izstopa ali v carinskem uradu, ki mu je poslan kontrolni izvod T5 ali enakovredni dokument, odvisno od primera, ter je dostopen za uporabo.

5.   Za vsak pregled zamenjave in posebni pregled zamenjave iz členov 8 in 9 carinski uradnik, ki opravi pregled, pripravi poročilo.

Poročilo dopušča spremljanje opravljenih pregledov ter vsebuje datum in ime carinskega uradnika. Brez poseganja v člen 9 Uredbe (ES) št. 885/2006 je dostopno in se hrani pri carinskem uradu, ki je opravil pregled, ali na enem mestu v državi članici tri leta od leta izvoza.

| 3. | Priloge III do VII se črtajo. |
| --- | --- |

3.

Priloge III do VII se črtajo.

| 4. | Vstavi se nova Priloga IIa, katere besedilo je podano v Prilogi I k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

Vstavi se nova Priloga IIa, katere besedilo je podano v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (ES) št. 612/2009 se spremeni:

| 1. | Drugi pododstavek člena 5(8) se nadomesti z naslednjim:
  „Carinski urad izvoza pred pritrditvijo carinskih oznak opravi vizualni pregled skladnosti proizvodov z izvoznimi deklaracijami. Število vizualnih pregledov ni manjše od 10 % vseh izvoznih deklaracij, z izjemo tistih deklaracij za proizvode, ki so bili fizično pregledani ali izbrani za fizični pregled iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1276/2008. Carinski urad zabeleži ta pregled v polje D kontrolnega izvoda T5 ali enakovrednega dokumenta, pri čemer uporabi kontrolno šifro, kot je opredeljena v členu 2(m) Uredbe (ES) št. 1276/2008 in kot je določena v Prilogi II k tej uredbi.“ |
| --- | --- |

1.

Drugi pododstavek člena 5(8) se nadomesti z naslednjim:

„Carinski urad izvoza pred pritrditvijo carinskih oznak opravi vizualni pregled skladnosti proizvodov z izvoznimi deklaracijami. Število vizualnih pregledov ni manjše od 10 % vseh izvoznih deklaracij, z izjemo tistih deklaracij za proizvode, ki so bili fizično pregledani ali izbrani za fizični pregled iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1276/2008. Carinski urad zabeleži ta pregled v polje D kontrolnega izvoda T5 ali enakovrednega dokumenta, pri čemer uporabi kontrolno šifro, kot je opredeljena v členu 2(m) Uredbe (ES) št. 1276/2008 in kot je določena v Prilogi II k tej uredbi.“

| 2. | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 339, 18.12.2008, str. 53.

2

(3)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

3

(4)  UL L 186, 17.7.2009, str. 1.

4

(5)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

5

(6)  UL L 186, 17.7.2009, str. 1.“

6

---

PRILOGA I

„PRILOGA IIa

Kontrolne šifre v zvezi s pregledi, ki jih izvaja carinski urad izvoza, carinski urad izstopa ali carinski urad, ki mu je poslan kontrolni izvod T5

DEL 1

| Ugotovitve pregledov iz člena 15(1)(a) Uredbe (ES) št. 1276/2008 | Kontrolna šifra |
| --- | --- |
| Opravljen je bil fizični pregled izvoznih nadomestil iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1276/2008. | A1000 |
| Opravljena je bila analiza v skladu s členom 51 Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005. | A1100 |
| Gre za pomoč v hrani v skladu z Uredbo (ES) št. 2298/2001, ki je oproščena fizičnega pregleda. | A1200 |

Ugotovitve pregledov iz člena 15(1)(a) Uredbe (ES) št. 1276/2008

Kontrolna šifra

Opravljen je bil fizični pregled izvoznih nadomestil iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1276/2008.

A1000

Opravljena je bila analiza v skladu s členom 51 Uredbe Komisije (ES) št. 1043/2005.

A1100

Gre za pomoč v hrani v skladu z Uredbo (ES) št. 2298/2001, ki je oproščena fizičnega pregleda.

A1200

DEL 2

| Ugotovitve pregledov iz člena 15(1)(b) Uredbe (ES) št. 1276/2008 | Kontrolna šifra |
| --- | --- |
| Carinska oznaka je ustrezna oziroma odsotnost carinske oznake je upravičena v skladu s členom 5(8) Uredbe (ES) št. 612/2009. | A2000 |
| Carinske oznake ni oziroma je poškodovana. | A2100 |

Ugotovitve pregledov iz člena 15(1)(b) Uredbe (ES) št. 1276/2008

Kontrolna šifra

Carinska oznaka je ustrezna oziroma odsotnost carinske oznake je upravičena v skladu s členom 5(8) Uredbe (ES) št. 612/2009.

A2000

Carinske oznake ni oziroma je poškodovana.

A2100

DEL 3

| Ugotovitve pregledov iz člena 15(1)(c) Uredbe (ES) št. 1276/2008 | Kontrolna šifra |
| --- | --- |
| Ugotovitve pregleda zamenjave iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1276/2008 so skladne. | A3000 |
| V okviru pregleda zamenjave iz člena 8 ali posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1276/2008 je bil odvzet vzorec, vendar ugotovitve še niso na voljo, ker preverjanje z laboratorijsko analizo še traja. | A3100 |
| Ugotovitve posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1276/2008 so skladne. | A3200 |
| Ugotovitve pregleda zamenjave iz člena 8 ali posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1276/2008 niso skladne. | A3300 |

Ugotovitve pregledov iz člena 15(1)(c) Uredbe (ES) št. 1276/2008

Kontrolna šifra

Ugotovitve pregleda zamenjave iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1276/2008 so skladne.

A3000

V okviru pregleda zamenjave iz člena 8 ali posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1276/2008 je bil odvzet vzorec, vendar ugotovitve še niso na voljo, ker preverjanje z laboratorijsko analizo še traja.

A3100

Ugotovitve posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1276/2008 so skladne.

A3200

Ugotovitve pregleda zamenjave iz člena 8 ali posebnega pregleda zamenjave iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1276/2008 niso skladne.

A3300

DEL 4

| Ugotovitve pregledov iz člena 15(3) Uredbe (ES) št. 1276/2008 | Kontrolna šifra |
| --- | --- |
| Uporaba obvladovanja tveganja je otežena, ker na kontrolnem izvodu T5 ali enakovrednem dokumentu ni navedena stopnja nadomestila, ne da bi bil izvoznik oproščen v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 612/2009. | A4000 |
| Uporaba obvladovanja tveganja je otežena, ker na kontrolnem izvodu T5 ali enakovrednem dokumentu ni naveden vnos iz člena 8 in Priloge III Uredbe (ES) št. 612/2009. | A4100 |
| Uporaba obvladovanja tveganja je otežena, ker kontrolni izvod T5 ali enakovreden dokument v drugih vidikih nista bila ustrezno izpolnjena. | A4200“ |

Ugotovitve pregledov iz člena 15(3) Uredbe (ES) št. 1276/2008

Kontrolna šifra

Uporaba obvladovanja tveganja je otežena, ker na kontrolnem izvodu T5 ali enakovrednem dokumentu ni navedena stopnja nadomestila, ne da bi bil izvoznik oproščen v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 612/2009.

A4000

Uporaba obvladovanja tveganja je otežena, ker na kontrolnem izvodu T5 ali enakovrednem dokumentu ni naveden vnos iz člena 8 in Priloge III Uredbe (ES) št. 612/2009.

A4100

Uporaba obvladovanja tveganja je otežena, ker kontrolni izvod T5 ali enakovreden dokument v drugih vidikih nista bila ustrezno izpolnjena.

A4200“

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

| Vrsta pregledov in rezultati | Kontrolna šifra |
| --- | --- |
| Člen 5(8) Uredbe (ES) št. 612/2009
  Skladnost izdelkov je bila preverjena z vizualnim pregledom pred namestitvijo oznake v skladu s členom 5(8) Uredbe (ES) št. 612/2009. | A1300“ |

Vrsta pregledov in rezultati

Kontrolna šifra

Člen 5(8) Uredbe (ES) št. 612/2009

Skladnost izdelkov je bila preverjena z vizualnim pregledom pred namestitvijo oznake v skladu s členom 5(8) Uredbe (ES) št. 612/2009.

A1300“

---

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/20

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 279/2010

z dne 31. marca 2010

o spremembi Uredbe Sveta (EU) št. 1284/2009 o uvedbi nekaterih posebnih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1284/2009 z dne 22. decembra 2009 o uvedbi nekaterih omejevalnih ukrepov v zvezi z Republiko Gvinejo (1) in zlasti člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1284/2009 so navedene osebe, skupine in subjekti, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov v skladu z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1284/2009 so navedene osebe, skupine in subjekti, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov v skladu z navedeno uredbo.

| (2) | Sklep Sveta 2010/186/SZVP (2) spreminja Prilogo k Skupnemu stališču 2009/788/SZVP (3). Prilogo II k Uredbi (EU) št. 1284/2009 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Sklep Sveta 2010/186/SZVP (2) spreminja Prilogo k Skupnemu stališču 2009/788/SZVP (3). Prilogo II k Uredbi (EU) št. 1284/2009 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (EU) št. 1284/2009 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

João VALE DE ALMEIDA

Generalni direktor za zunanje odnose

---

(1)  UL L 346, 23.12.2009, str. 26.

1

(2)  UL L 83, 30.3.2010, str. 23.

2

(3)  UL L 281, 28.10.2009, str. 7.

3

---

PRILOGA

Priloga II k Uredbi (EU) št. 1284/2009 se spremeni:

Črtajo se naslednji vnosi:

| | Ime (in morebitni vzdevki) | Podatki za ugotavljanje identitete (datum in kraj rojstva (d. r. in k. r.), številka potnega lista (št. p. l.)/osebne izkaznice (o. i.)...) | Razlogi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. | Major general Mamadouba (tudi Mamadou) Toto CAMARA | d. r.: 01/01/46
  št. p. l.: R00009392 | Minister za varnost in civilno zaščito |
| 3. | General Sékouba KONATÉ | d. r.: 01/01/64 | Minister za državno obrambo |
| 16. | Major Kelitigui FARO | d. r.: 03/08/72
  št. p. l.: R0003410 | |
| 43. | Kabinet (tudi Kabiné) KOMARA | d. r.: 08/03/50
  št. p. l.: R0001747 | Predsednik vlade |

Ime (in morebitni vzdevki)

Podatki za ugotavljanje identitete (datum in kraj rojstva (d. r. in k. r.), številka potnega lista (št. p. l.)/osebne izkaznice (o. i.)...)

Razlogi

2.

Major general Mamadouba (tudi Mamadou) Toto CAMARA

d. r.: 01/01/46

št. p. l.: R00009392

Minister za varnost in civilno zaščito

3.

General Sékouba KONATÉ

d. r.: 01/01/64

Minister za državno obrambo

16.

Major Kelitigui FARO

d. r.: 03/08/72

št. p. l.: R0003410

43.

Kabinet (tudi Kabiné) KOMARA

d. r.: 08/03/50

št. p. l.: R0001747

Predsednik vlade

---

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/22

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 280/2010

z dne 31. marca 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. aprila 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 174,7 |
| JO | 92,7 |
| MA | 159,0 |
| TN | 159,0 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 142,2 |
| 0707 00 05 | JO | 64,0 |
| MA | 87,9 |
| MK | 87,5 |
| TR | 126,1 |
| ZZ | 91,4 |
| 0709 90 70 | MA | 135,1 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 124,5 |
| 0805 10 20 | EG | 48,9 |
| IL | 54,7 |
| MA | 50,9 |
| TN | 55,1 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 55,0 |
| 0805 50 10 | EG | 63,7 |
| IL | 91,6 |
| TR | 62,3 |
| ZA | 71,7 |
| ZZ | 72,3 |
| 0808 10 80 | AR | 78,3 |
| BR | 85,6 |
| CA | 74,4 |
| CL | 83,3 |
| CN | 70,8 |
| MK | 23,6 |
| US | 137,8 |
| UY | 71,4 |
| ZA | 119,2 |
| ZZ | 82,7 |
| 0808 20 50 | AR | 97,5 |
| CL | 96,2 |
| CN | 87,6 |
| MX | 100,0 |
| UY | 106,8 |
| ZA | 96,7 |
| ZZ | 97,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

174,7

JO

92,7

MA

159,0

TN

159,0

TR

125,7

ZZ

142,2

0707 00 05

JO

64,0

MA

87,9

MK

87,5

TR

126,1

ZZ

91,4

0709 90 70

MA

135,1

TR

113,9

ZZ

124,5

0805 10 20

EG

48,9

IL

54,7

MA

50,9

TN

55,1

TR

65,6

ZZ

55,0

0805 50 10

EG

63,7

IL

91,6

TR

62,3

ZA

71,7

ZZ

72,3

0808 10 80

AR

78,3

BR

85,6

CA

74,4

CL

83,3

CN

70,8

MK

23,6

US

137,8

UY

71,4

ZA

119,2

ZZ

82,7

0808 20 50

AR

97,5

CL

96,2

CN

87,6

MX

100,0

UY

106,8

ZA

96,7

ZZ

97,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 281/2010

z dne 31. marca 2010

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. aprila 2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. aprila 2010 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. aprila 2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 1. aprila 2010 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. aprila 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 1. aprila 2010

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 39,03 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 16,98 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 16,98 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 39,03 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

39,03

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

16,98

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

16,98

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

39,03

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

17.3.2010-30.3.2010

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 151,61 | 106,35 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 169,70 | 159,70 | 139,70 | 95,52 |
| Premija za Zaliv | 49,68 | 11,23 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | — | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

151,61

106,35

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

169,70

159,70

139,70

95,52

Premija za Zaliv

49,68

11,23

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

—

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 26,75 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | — EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

26,75 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

— EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 282/2010

z dne 31. marca 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 264/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 264/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. aprila 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 80, 26.3.2010, str. 46.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 1. aprila 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 35,27 | 0,70 |
| 1701 11 90 (1) | 35,27 | 4,32 |
| 1701 12 10 (1) | 35,27 | 0,57 |
| 1701 12 90 (1) | 35,27 | 4,03 |
| 1701 91 00 (2) | 38,59 | 5,94 |
| 1701 99 10 (2) | 38,59 | 2,76 |
| 1701 99 90 (2) | 38,59 | 2,76 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

35,27

0,70

1701 11 90 (1)

35,27

4,32

1701 12 10 (1)

35,27

0,57

1701 12 90 (1)

35,27

4,03

1701 91 00 (2)

38,59

5,94

1701 99 10 (2)

38,59

2,76

1701 99 90 (2)

38,59

2,76

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/29

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2010/26/EU

z dne 31. marca 2010

o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (1), in zlasti členov 14 in 14a Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14a Direktive 97/68/ES določa merila in postopek za podaljšanje obdobja iz člena 9a(7) navedene direktive. Študije, opravljene v skladu s členom 14a Direktive 97/68/ES, kažejo, da se pojavljajo pomembne tehnične težave pri izpolnjevanju zahtev na stopnji II za profesionalno uporabo večpozicijskih, ročnih delovnih strojev, v katere so vgrajeni motorji razredov SH:2 in SH:3. Zato je treba obdobje iz člena 9a(7) podaljšati do 31. julija 2013. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14a Direktive 97/68/ES določa merila in postopek za podaljšanje obdobja iz člena 9a(7) navedene direktive. Študije, opravljene v skladu s členom 14a Direktive 97/68/ES, kažejo, da se pojavljajo pomembne tehnične težave pri izpolnjevanju zahtev na stopnji II za profesionalno uporabo večpozicijskih, ročnih delovnih strojev, v katere so vgrajeni motorji razredov SH:2 in SH:3. Zato je treba obdobje iz člena 9a(7) podaljšati do 31. julija 2013.

| (2) | Od spremembe Direktive 97/68/ES v letu 2004 je prišlo do tehničnega napredka pri načrtovanju dizelskih motorjev, da bi se zagotovila njihova skladnost z omejitvami emisij izpušnih plinov na stopnjah III B in IV. Razviti so bili elektronsko krmiljeni motorji, ki večinoma nadomeščajo mehansko krmiljene sisteme za vbrizgavanje in uravnavanje goriva. Zato je treba sedanje splošne homologacijske zahteve iz Priloge I k Direktivi 97/68/ES ustrezno prilagoditi in sprejeti splošne homologacijske zahteve za stopnji III B in IV. |
| --- | --- |

(2)

Od spremembe Direktive 97/68/ES v letu 2004 je prišlo do tehničnega napredka pri načrtovanju dizelskih motorjev, da bi se zagotovila njihova skladnost z omejitvami emisij izpušnih plinov na stopnjah III B in IV. Razviti so bili elektronsko krmiljeni motorji, ki večinoma nadomeščajo mehansko krmiljene sisteme za vbrizgavanje in uravnavanje goriva. Zato je treba sedanje splošne homologacijske zahteve iz Priloge I k Direktivi 97/68/ES ustrezno prilagoditi in sprejeti splošne homologacijske zahteve za stopnji III B in IV.

| (3) | Priloga II k Direktivi 97/68/ES opredeljuje tehnične podatke iz opisnih listov, ki jih mora proizvajalec predložiti homologacijskemu organu skupaj z vlogo za homologacijo motorja. Podatki, navedeni v povezavi z dodatnimi napravami proti onesnaževanju, so generični in morajo biti prilagojeni posebnim sistemom naknadne obdelave, ki so potrebni zaradi zagotavljanja skladnosti motorjev z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov na stopnjah III B in IV. Predložiti je treba podrobnejše podatke o napravah za naknadno obdelavo, vgrajenih v motorje, da bi lahko homologacijski organi ovrednotili sposobnost motorja za izpolnjevanje skladnosti na stopnjah III B in IV. |
| --- | --- |

(3)

Priloga II k Direktivi 97/68/ES opredeljuje tehnične podatke iz opisnih listov, ki jih mora proizvajalec predložiti homologacijskemu organu skupaj z vlogo za homologacijo motorja. Podatki, navedeni v povezavi z dodatnimi napravami proti onesnaževanju, so generični in morajo biti prilagojeni posebnim sistemom naknadne obdelave, ki so potrebni zaradi zagotavljanja skladnosti motorjev z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov na stopnjah III B in IV. Predložiti je treba podrobnejše podatke o napravah za naknadno obdelavo, vgrajenih v motorje, da bi lahko homologacijski organi ovrednotili sposobnost motorja za izpolnjevanje skladnosti na stopnjah III B in IV.

| (4) | Priloga III k Direktivi 97/68/ES opredeljuje metodo za testiranje motorjev in določitev stopnje emisij plinastih in trdnih onesnaževal iz teh motorjev. Preskusni postopek homologacije motorjev, zato da se dokaže skladnost z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov na stopnjah III B in IV, mora hkrati dokazati skladnost z mejnimi vrednostmi emisij plinov (ogljikov monoksid, ogljikovodiki, dušikovi oksidi) in delcev. Ustrezno je treba prilagoditi necestni enakomerni cikel (NRSC) in necestni cikel prehodnega stanja (NRTC). |
| --- | --- |

(4)

Priloga III k Direktivi 97/68/ES opredeljuje metodo za testiranje motorjev in določitev stopnje emisij plinastih in trdnih onesnaževal iz teh motorjev. Preskusni postopek homologacije motorjev, zato da se dokaže skladnost z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov na stopnjah III B in IV, mora hkrati dokazati skladnost z mejnimi vrednostmi emisij plinov (ogljikov monoksid, ogljikovodiki, dušikovi oksidi) in delcev. Ustrezno je treba prilagoditi necestni enakomerni cikel (NRSC) in necestni cikel prehodnega stanja (NRTC).

| (5) | Točka 1.3.2 Priloge III k Direktivi 97/68/ES predvideva spremembo simbolov (oddelek 2.18 Priloge I), preskusnega zaporedja (Priloga III) in računskih enačb (Dodatek III k Prilogi III) pred uvedbo sestavljenega preskusnega zaporedja hladno/vroče. Homologacijski postopek za dokazovanje skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov na stopnjah III B in IV zahteva uvedbo podrobnega opisa cikla hladnega zagona. |
| --- | --- |

(5)

Točka 1.3.2 Priloge III k Direktivi 97/68/ES predvideva spremembo simbolov (oddelek 2.18 Priloge I), preskusnega zaporedja (Priloga III) in računskih enačb (Dodatek III k Prilogi III) pred uvedbo sestavljenega preskusnega zaporedja hladno/vroče. Homologacijski postopek za dokazovanje skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij izpušnih plinov na stopnjah III B in IV zahteva uvedbo podrobnega opisa cikla hladnega zagona.

| (6) | Oddelek 3.7.1 Priloge III k Direktivi 97/68/EC določa preskusni cikel za različne specifikacije opreme. Preskusni cikel v točki 3.7.1.1 (specifikacija A) je treba prilagoditi, da se pojasni, katera vrtilna frekvenca motorja se mora uporabiti pri homologacijskem načinu izračuna. Prav tako je treba prilagoditi sklicevanje na posodobljeno različico mednarodnih standardov preskušanja ISO 8178-4:2007. |
| --- | --- |

(6)

Oddelek 3.7.1 Priloge III k Direktivi 97/68/EC določa preskusni cikel za različne specifikacije opreme. Preskusni cikel v točki 3.7.1.1 (specifikacija A) je treba prilagoditi, da se pojasni, katera vrtilna frekvenca motorja se mora uporabiti pri homologacijskem načinu izračuna. Prav tako je treba prilagoditi sklicevanje na posodobljeno različico mednarodnih standardov preskušanja ISO 8178-4:2007.

| (7) | Oddelek 4.5 Priloge III k Direktivi 97/68/EC opisuje izvedbo preskusa emisij. Ta oddelek je treba prilagoditi ob upoštevanju cikla hladnega zagona. |
| --- | --- |

(7)

Oddelek 4.5 Priloge III k Direktivi 97/68/EC opisuje izvedbo preskusa emisij. Ta oddelek je treba prilagoditi ob upoštevanju cikla hladnega zagona.

| (8) | Dodatek 3 v Prilogi III k Direktivi 97/68/EC določa merila za ovrednotenje podatkov in izračun emisij plinov in trdnih delcev za preskus NRSC in preskus NRTC, določen v Prilogi III. Homologacija motorjev v skladu s stopnjama III B in IV zahteva prilagoditev načina izračuna za preskus NRTC. |
| --- | --- |

(8)

Dodatek 3 v Prilogi III k Direktivi 97/68/EC določa merila za ovrednotenje podatkov in izračun emisij plinov in trdnih delcev za preskus NRSC in preskus NRTC, določen v Prilogi III. Homologacija motorjev v skladu s stopnjama III B in IV zahteva prilagoditev načina izračuna za preskus NRTC.

| (9) | Priloga XIII k Direktivi 97/68/EC navaja določbe za motorje, ki so dani na trg v skladu s „fleksibilno shemo“. Da se zagotovi nemoteno izvajanje stopnje III B, bo verjetno treba več uporabljati to shemo fleksibilnosti. Zato je nujno, da prilagoditev tehničnemu napredku, ki omogoča uvedbo motorjev, skladnih s stopnjo III B, spremljajo ukrepi, ki preprečujejo, da bi zahteve po notifikaciji, ki niso več prilagojene uvedbi takih motorjev, ovirale uporabo sheme fleksibilnosti. Cilj ukrepov mora biti poenostavitev zahtev po notifikaciji in obveznosti poročanja ter njihova boljša osredotočenost in prilagoditev potrebi, da se organi za nadzor trga lahko odzovejo na večjo uporabo sheme fleksibilnosti, ki bo posledica uvedbe stopnje III B. |
| --- | --- |

(9)

Priloga XIII k Direktivi 97/68/EC navaja določbe za motorje, ki so dani na trg v skladu s „fleksibilno shemo“. Da se zagotovi nemoteno izvajanje stopnje III B, bo verjetno treba več uporabljati to shemo fleksibilnosti. Zato je nujno, da prilagoditev tehničnemu napredku, ki omogoča uvedbo motorjev, skladnih s stopnjo III B, spremljajo ukrepi, ki preprečujejo, da bi zahteve po notifikaciji, ki niso več prilagojene uvedbi takih motorjev, ovirale uporabo sheme fleksibilnosti. Cilj ukrepov mora biti poenostavitev zahtev po notifikaciji in obveznosti poročanja ter njihova boljša osredotočenost in prilagoditev potrebi, da se organi za nadzor trga lahko odzovejo na večjo uporabo sheme fleksibilnosti, ki bo posledica uvedbe stopnje III B.

| (10) | Ker Direktiva 97/68/ES zagotavlja homologacijo motorjev na stopnji III B (kategorija L) od 1. januarja 2010 naprej, je treba nujno zagotoviti možnost odobritve homologacije od tega datuma naprej. |
| --- | --- |

(10)

Ker Direktiva 97/68/ES zagotavlja homologacijo motorjev na stopnji III B (kategorija L) od 1. januarja 2010 naprej, je treba nujno zagotoviti možnost odobritve homologacije od tega datuma naprej.

| (11) | Zaradi pravne varnosti mora ta direktiva prednostno stopiti v veljavo. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi pravne varnosti mora ta direktiva prednostno stopiti v veljavo.

| (12) | Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 15(1) Direktive 97/68/ES – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 15(1) Direktive 97/68/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 97/68/ES

Direktiva 97/68/ES se spremeni:

| 1. | V členu 9a(7) se doda naslednji pododstavek:
  „Ne glede na prvi pododstavek se odobri podaljšanje obdobja odstopanja do 31. julija 2013, in sicer v kategoriji strojev z ročajem na vrhu, za profesionalno uporabo večpozicijskih ročnih obrezovalnikov žive meje in verižnih žag za obrezovanje dreves z ročajem na vrhu, v katere so vgrajeni motorji razredov SH:2 in SH:3.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 9a(7) se doda naslednji pododstavek:

„Ne glede na prvi pododstavek se odobri podaljšanje obdobja odstopanja do 31. julija 2013, in sicer v kategoriji strojev z ročajem na vrhu, za profesionalno uporabo večpozicijskih ročnih obrezovalnikov žive meje in verižnih žag za obrezovanje dreves z ročajem na vrhu, v katere so vgrajeni motorji razredov SH:2 in SH:3.“

| 2. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi.

| 3. | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi. |
| --- | --- |

3.

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi.

| 4. | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi. |
| --- | --- |

4.

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi.

| 5. | Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej direktivi. |
| --- | --- |

5.

Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej direktivi.

| 6. | Priloga XIII se spremeni v skladu s Prilogo V k tej direktivi. |
| --- | --- |

6.

Priloga XIII se spremeni v skladu s Prilogo V k tej direktivi.

Člen 2

Prehodne določbe

Z dnem po objavi te direktive v Uradnem listu države članice lahko odobrijo homologacijo za elektronsko krmiljene motorje, ki izpolnjujejo zahteve iz prilog I, II, III, V in XIII k Direktivi 97/68/EC, spremenjeni s to direktivo.

Člen 3

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev z Direktivo, v dvanajstih mesecih po objavi Direktive. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Ti predpisi se uporabljajo od 31. marca 2011.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila glavnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 59, 27.2.1998, str. 1.

1

---

PRILOGA I

Prilogi I k Direktivi 97/68/ES se doda naslednji oddelek 8:

„8.   HOMOLOGACIJSKE ZAHTEVE ZA STOPNJI III B IN IV

8.1   Ta oddelek se uporablja za homologacijo elektronsko krmiljenih motorjev z elektronskim nadzorom za določitev količine in časovne krivulje vbrizgavanja goriva (v nadaljevanju ‚motor‘). Ta oddelek se uporablja ne glede na tehnologijo izdelave takih motorjev zaradi skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij, ki so določene v oddelkih 4.1.2.5 in 4.1.2.6 te priloge.

8.2   Opredelitve pojmov

Za namen tega oddelka se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

8.2.1   ‚strategija za uravnavanje emisij‘ pomeni kombinacijo sistema za uravnavanje emisij z eno osnovno strategijo za uravnavanje emisij in s sklopom pomožnih strategij za uravnavanje emisij, ki so vključene v celotno načrtovanje motorja ali premičnega stroja, v katerega je vgrajen motor;

8.2.2   ‚reagent‘ pomeni katero koli potrebno dodajno sredstvo ali sredstvo, ki ga ni mogoče obnoviti, ki se uporablja za učinkovito delovanje sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

8.3   Splošne zahteve

8.3.1   Zahteve za osnovno strategijo za uravnavanje emisij

8.3.1.1   Osnovna strategija za uravnavanje emisij, ki se aktivira prek vrtilne frekvence in delovnega območja navora motorja, mora biti zasnovana tako, da zagotavlja skladnost motorja z določbami te direktive.

8.3.1.2   Katera koli osnovna strategija za uravnavanje emisij, ki lahko pri delovanju motorja razlikuje med standardiziranim homologacijskim preskusom in drugimi pogoji delovanja ter posledično zmanjša stopnjo nadzora nad emisijami, ko motor ne deluje v skladu s pogoji, ki so pretežno vključeni v homologacijski postopek, je prepovedana.

8.3.2   Zahteve za pomožno strategijo za uravnavanje emisij

8.3.2.1   Pomožna strategija za uravnavanje emisij se lahko uporabi pri motorju ali premičnem stroju pod pogojem, da pomožna strategija za uravnavanje emisij, ko je aktivirana, spreminja osnovno strategijo za uravnavanje emisij kot odgovor na poseben sklop okoljskih pogojev in/ali pogojev delovanja, vendar trajno ne zmanjša učinkovitosti sistema za uravnavanje emisij.

| (a) | Kjer se pomožna strategija za uravnavanje emisij aktivira med homologacijskim preskusom, se oddelka 8.3.2.2 in 8.3.2.3 ne uporabljata. |
| --- | --- |

(a)

Kjer se pomožna strategija za uravnavanje emisij aktivira med homologacijskim preskusom, se oddelka 8.3.2.2 in 8.3.2.3 ne uporabljata.

| (b) | Kjer se pomožna strategija za uravnavanje emisij med homologacijskim preskusom ne aktivira, je treba dokazati, da je pomožna strategija za uravnavanje emisij aktivna samo tako dolgo, kot je potrebno za namene, opredeljene v oddelku 8.3.2.3. |
| --- | --- |

(b)

Kjer se pomožna strategija za uravnavanje emisij med homologacijskim preskusom ne aktivira, je treba dokazati, da je pomožna strategija za uravnavanje emisij aktivna samo tako dolgo, kot je potrebno za namene, opredeljene v oddelku 8.3.2.3.

8.3.2.2   Pogoji nadzora, ki se uporabljajo za ta oddelek, so vsi izmed naslednjih:

| (a) | nadmorska višina, ki ne presega 1 000 metrov (oziroma enakovreden atmosferski tlak 90 kPa); |
| --- | --- |

(a)

nadmorska višina, ki ne presega 1 000 metrov (oziroma enakovreden atmosferski tlak 90 kPa);

| (b) | temperatura okolja v razponu med 275 K in 303 K (od 2 °C do 30 °C); |
| --- | --- |

(b)

temperatura okolja v razponu med 275 K in 303 K (od 2 °C do 30 °C);

| (c) | temperatura hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(c)

temperatura hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C).

Kjer se pomožna strategija za uravnavanje emisij aktivira, ko motor deluje pod pogoji nadzora, navedenimi v točkah (a), (b) in (c), se strategija aktivira le izjemoma.

8.3.2.3   Pomožna strategija za uravnavanje emisij se lahko aktivira zlasti za naslednje namene:

| (a) | s signali na vozilu, in sicer za zaščito motorja (vključno z zaščito naprave za uravnavanje dotoka zraka) in/ali premičnega stroja, v katerega je vgrajen motor, pred poškodbami; |
| --- | --- |

(a)

s signali na vozilu, in sicer za zaščito motorja (vključno z zaščito naprave za uravnavanje dotoka zraka) in/ali premičnega stroja, v katerega je vgrajen motor, pred poškodbami;

| (b) | za varnost obratovanja in strategije; |
| --- | --- |

(b)

za varnost obratovanja in strategije;

| (c) | za preprečevanje prevelikih emisij med hladnim zagonom ali ogrevanjem oziroma med ustavitvami; |
| --- | --- |

(c)

za preprečevanje prevelikih emisij med hladnim zagonom ali ogrevanjem oziroma med ustavitvami;

| (d) | če je ob natančno določenih okoljskih pogojih ali pogojih delovanja treba povečati emisije ene vrste s predpisi urejenih onesnaževal, da se ohrani raven emisij vseh preostalih vrst s predpisi urejenih onesnaževal v mejah, ki ustrezajo zadevnemu motorju. Namen tega je kompenzacija naravnih pojavov, in sicer tako, da se zagotovi sprejemljiv nadzor nad vsemi sestavinami emisij. |
| --- | --- |

(d)

če je ob natančno določenih okoljskih pogojih ali pogojih delovanja treba povečati emisije ene vrste s predpisi urejenih onesnaževal, da se ohrani raven emisij vseh preostalih vrst s predpisi urejenih onesnaževal v mejah, ki ustrezajo zadevnemu motorju. Namen tega je kompenzacija naravnih pojavov, in sicer tako, da se zagotovi sprejemljiv nadzor nad vsemi sestavinami emisij.

8.3.2.4   Proizvajalec mora med homologacijskim preskusom tehnični službi dokazati, da je delovanje pomožne strategije za uravnavanje emisij skladno z določbami iz oddelka 8.3.2. To dokazovanje je sestavljeno iz ovrednotenja dokumentacije, navedene v oddelku 8.3.3.

8.3.2.5   Vsako delovanje pomožne strategije za uravnavanje emisij, ki ni v skladu z oddelkom 8.3.2, je prepovedano.

8.3.3   Potrebna dokumentacija

8.3.3.1   Proizvajalec mora skupaj z vlogo za homologacijo tehnični službi predložiti tudi opisno mapo, ki omogoča dostop do vseh elementov zasnove in strategije za uravnavanje emisij in do sredstev, s katerimi pomožna strategija posredno ali neposredno uravnava izhodne spremenljivke. Opisna mapa ima dva dela:

| (a) | mapa z dokumenti, ki je priložena vlogi za homologacijo, vključuje popoln pregled nad strategijo za uravnavanje emisij. Zagotovijo se dokazi, da so bile ugotovljene vse izhodne vrednosti, ki jih dovoljuje matrika, in da so bile pridobljene iz obsega nadzora nad posameznimi vhodnimi vrednostmi. Ti dokazi se priložijo opisni mapi, kakor je navedeno v Prilogi II; |
| --- | --- |

(a)

mapa z dokumenti, ki je priložena vlogi za homologacijo, vključuje popoln pregled nad strategijo za uravnavanje emisij. Zagotovijo se dokazi, da so bile ugotovljene vse izhodne vrednosti, ki jih dovoljuje matrika, in da so bile pridobljene iz obsega nadzora nad posameznimi vhodnimi vrednostmi. Ti dokazi se priložijo opisni mapi, kakor je navedeno v Prilogi II;

| (b) | dodatno gradivo, ki se predloži tehnični službi, vendar ni priloženo vlogi za homologacijo, mora vključevati vse parametre, spremenjene na podlagi katere koli pomožne strategije za uravnavanje emisij, in mejne pogoje, pod katerimi ta strategija deluje, in zlasti:






  (i) | opis logike uravnavanja in časovnih strategij ter preklopnih točk med vsemi načini delovanja za gorivo in druge osnovne sisteme, ki vodi k učinkovitemu nadzoru nad emisijami (na primer sistem vračanja izpušnih plinov v valj (EGR) ali doziranje reagenta); |
| --- | --- | --- |

(b)

dodatno gradivo, ki se predloži tehnični službi, vendar ni priloženo vlogi za homologacijo, mora vključevati vse parametre, spremenjene na podlagi katere koli pomožne strategije za uravnavanje emisij, in mejne pogoje, pod katerimi ta strategija deluje, in zlasti:

(i)

opis logike uravnavanja in časovnih strategij ter preklopnih točk med vsemi načini delovanja za gorivo in druge osnovne sisteme, ki vodi k učinkovitemu nadzoru nad emisijami (na primer sistem vračanja izpušnih plinov v valj (EGR) ali doziranje reagenta);

| (ii) | utemeljitev uporabe posamezne pomožne strategije za uravnavanje emisij, ki se uporablja za motor, skupaj s priloženim gradivom in preskusnimi podatki, iz katerih je razviden vpliv na emisije izpušnih plinov. Ta utemeljitev lahko temelji na preskusnih podatkih, zdravi inženirski analizi ali kombinaciji obeh; |
| --- | --- |

(ii)

utemeljitev uporabe posamezne pomožne strategije za uravnavanje emisij, ki se uporablja za motor, skupaj s priloženim gradivom in preskusnimi podatki, iz katerih je razviden vpliv na emisije izpušnih plinov. Ta utemeljitev lahko temelji na preskusnih podatkih, zdravi inženirski analizi ali kombinaciji obeh;

| (iii) | podroben opis algoritmov ali senzorjev (kjer je ustrezno) za identifikacijo, analizo ali diagnozo nepravilnega delovanja sistema za uravnavanje NOx; |
| --- | --- |

(iii)

podroben opis algoritmov ali senzorjev (kjer je ustrezno) za identifikacijo, analizo ali diagnozo nepravilnega delovanja sistema za uravnavanje NOx;

| (iv) | uporabljeno dovoljeno odstopanje za izpolnitev zahtev iz oddelka 8.4.7.2 ne glede na uporabljena sredstva. |
| --- | --- |

(iv)

uporabljeno dovoljeno odstopanje za izpolnitev zahtev iz oddelka 8.4.7.2 ne glede na uporabljena sredstva.

8.3.3.2   Dodatno gradivo iz točke (b) oddelka 8.3.3.1 se obravnava strogo zaupno. Na zahtevo ga je treba predložiti homologacijskemu organu. Homologacijski organ to gradivo obravnava zaupno.

8.4   Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja nadzornih ukrepov za NOx

8.4.1   Proizvajalec zagotovi podatke, ki v celoti opisujejo funkcionalne lastnosti delovanja nadzornih ukrepov za NOx ob uporabi dokumentov iz oddelka 2 Dodatka 1 k Prilogi II in iz oddelka 2 Dodatka 3 k Prilogi II.

8.4.2   Če sistem za uravnavanje emisij zahteva uporabo reagenta, mora proizvajalec v oddelku 2.2.1.13 Dodatka 1 in v oddelku 2.2.1.13 Dodatka 3 k Prilogi II navesti lastnosti in vrsto tega reagenta, podatke o koncentraciji, če je reagent v raztopini, pogoje obratovalne temperature in sklicevanje na mednarodne standarde o sestavi in kakovosti.

8.4.3   Strategija za uravnavanje emisij motorja mora delovati pod vsemi okoljskimi pogoji, do katerih lahko pride na ozemlju Skupnosti, zlasti pri nizkih temperaturah okolja.

8.4.4   Proizvajalec mora dokazati, da emisije amoniaka med ustreznim preskusnim ciklom za kontrolo emisij v okviru homologacijskega postopka ob uporabi reagenta ne presegajo srednje vrednosti 25 ppm.

8.4.5   Če so na premični stroj vgrajene ali z njim povezane ločene posode z reagentom, je treba vključiti sredstvo za odvzem vzorca reagenta v posodah. Mesto odvzema mora biti lahko dostopno brez uporabe posebnih orodij ali naprav.

8.4.6   Zahteve za uporabo in vzdrževanje

8.4.6.1   V skladu s členom 4(3) je homologacija pogojena s predložitvijo pisnih navodil vsakemu upravljavcu premičnega stroja, ki vključujejo naslednje:

| (a) | podrobna opozorila z obrazložitvijo morebitnih motenj v delovanju, ki nastanejo zaradi nepravilnega delovanja, uporabe ali vzdrževanja vgrajenega motorja, vključno z ustreznimi popravnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(a)

podrobna opozorila z obrazložitvijo morebitnih motenj v delovanju, ki nastanejo zaradi nepravilnega delovanja, uporabe ali vzdrževanja vgrajenega motorja, vključno z ustreznimi popravnimi ukrepi;

| (b) | podrobna opozorila o nepravilni uporabi stroja, ki vodijo k morebitnim motnjam delovanja motorja, vključno z ustreznimi popravnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(b)

podrobna opozorila o nepravilni uporabi stroja, ki vodijo k morebitnim motnjam delovanja motorja, vključno z ustreznimi popravnimi ukrepi;

| (c) | informacije o pravilni uporabi reagenta, vključno z navodilom za ponovno polnjenje reagenta med običajnimi intervali vzdrževanja; |
| --- | --- |

(c)

informacije o pravilni uporabi reagenta, vključno z navodilom za ponovno polnjenje reagenta med običajnimi intervali vzdrževanja;

| (d) | jasno opozorilo, da je certifikat o homologaciji, ki se izda za zadevni tip motorja, veljaven le, če so izpolnjeni vsi spodaj navedeni pogoji:






  (i) | motor se upravlja, uporablja in vzdržuje v skladu s priloženimi navodili; |
| --- | --- | --- |

(d)

jasno opozorilo, da je certifikat o homologaciji, ki se izda za zadevni tip motorja, veljaven le, če so izpolnjeni vsi spodaj navedeni pogoji:

(i)

motor se upravlja, uporablja in vzdržuje v skladu s priloženimi navodili;

| (ii) | pri nepravilnem delovanju, uporabi ali vzdrževanju so bili takoj izvedeni popravni ukrepi, navedeni v opozorilih iz točk (a) in (b); |
| --- | --- |

(ii)

pri nepravilnem delovanju, uporabi ali vzdrževanju so bili takoj izvedeni popravni ukrepi, navedeni v opozorilih iz točk (a) in (b);

| (iii) | ni bilo namerne zlorabe motorja, zlasti deaktiviranje ali nevzdrževanje EGR ali sistema doziranja reagenta. |
| --- | --- |

(iii)

ni bilo namerne zlorabe motorja, zlasti deaktiviranje ali nevzdrževanje EGR ali sistema doziranja reagenta.

Navodila morajo biti pisna in jasna, v netehničnem slogu in istem jeziku, kot je uporabljen v priročniku za upravljavce posameznega premičnega stroja ali motorja.

8.4.7   Uravnavanje reagentov (kjer je ustrezno)

8.4.7.1   V skladu z določbami iz oddelka 3 člena 4 je odobritev homologacije pogojena s predložitvijo kazalnikov ali drugih ustreznih sredstev v skladu s konfiguracijo nepremičnega stroja, ki upravljavca obveščajo o:

| (a) | količini reagenta, ki ostane v posodi z reagentom, pri čemer dodaten poseben signal sporoči, da je količina reagenta v posodi pod 10 % celotne vsebnosti posode; |
| --- | --- |

(a)

količini reagenta, ki ostane v posodi z reagentom, pri čemer dodaten poseben signal sporoči, da je količina reagenta v posodi pod 10 % celotne vsebnosti posode;

| (b) | tem, da je posoda z reagentom prazna ali skoraj prazna; |
| --- | --- |

(b)

tem, da je posoda z reagentom prazna ali skoraj prazna;

| (c) | tem, da reagent v rezervoarju ni skladen z lastnostmi, ki so navedene in zabeležene v oddelku 2.2.1.13 Dodatka 1 in v oddelku 2.2.1.13 Dodatka 3 k Prilogi II v skladu z vgrajenimi sredstvi za presojo; |
| --- | --- |

(c)

tem, da reagent v rezervoarju ni skladen z lastnostmi, ki so navedene in zabeležene v oddelku 2.2.1.13 Dodatka 1 in v oddelku 2.2.1.13 Dodatka 3 k Prilogi II v skladu z vgrajenimi sredstvi za presojo;

| (d) | tem, ali je bilo doziranje reagenta prekinjeno, razen če prekinitve ne izvede motor ECU ali krmilnik doziranja kot reakcije na pogoje delovanja motorja, pri katerih doziranje ni potrebno, če so bili ti pogoji delovanja dani na voljo homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

(d)

tem, ali je bilo doziranje reagenta prekinjeno, razen če prekinitve ne izvede motor ECU ali krmilnik doziranja kot reakcije na pogoje delovanja motorja, pri katerih doziranje ni potrebno, če so bili ti pogoji delovanja dani na voljo homologacijskemu organu.

8.4.7.2   Na izbiro proizvajalca se zahteve skladnosti reagenta z navedenimi lastnostmi in s tem povezano dovoljeno odstopanje za emisije NOx lahko izpolnijo na enega od naslednjih načinov:

| (a) | z neposrednimi sredstvi, kot je uporaba senzorja kakovosti reagenta; |
| --- | --- |

(a)

z neposrednimi sredstvi, kot je uporaba senzorja kakovosti reagenta;

| (b) | z neposrednimi sredstvi, kot je uporaba senzorja NOx v izpušnih plinih za ovrednotenje učinkovitosti reagenta; |
| --- | --- |

(b)

z neposrednimi sredstvi, kot je uporaba senzorja NOx v izpušnih plinih za ovrednotenje učinkovitosti reagenta;

| (c) | z drugimi sredstvi, če je njihova učinkovitost najmanj enaka tisti, ki izhaja iz uporabe sredstev v točkah (a) ali (b) in so izpolnjene glavne zahteve tega oddelka.“ |
| --- | --- |

(c)

z drugimi sredstvi, če je njihova učinkovitost najmanj enaka tisti, ki izhaja iz uporabe sredstev v točkah (a) ali (b) in so izpolnjene glavne zahteve tega oddelka.“

---

PRILOGA II

Priloga II k Direktivi 97/68/ES se spremeni:

| 1. | Oddelek 2 Dodatka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   UKREPI PROTI ONESNAŽEVANJU ZRAKA
  2.1   Naprava za recikliranje plinov iz bloka motorja: da/ne (1) ...
  2.2   Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)
  2.2.1   Katalizator: da/ne (1)

  2.2.1.1   Znamka(-e): ...
  2.2.1.2   Tip(-i): ...
  2.2.1.3   Število katalizatorjev in elementov: ...
  2.2.1.4   Mere in prostornina katalizatorja(-jev): ...
  2.2.1.5   Vrsta katalitičnega delovanja: ...
  2.2.1.6   Skupna količina plemenitih kovin: ...
  2.2.1.7   Relativna koncentracija: ...
  2.2.1.8   Nosilno telo (zgradba in material): ...
  2.2.1.9   Gostota celic: ...
  2.2.1.10   Tip ohišja katalizatorja(-jev): ...
  2.2.1.11   Namestitev katalizatorja(-jev) (mesto(-a) in največja/najmanjša razdalja(-e) od motorja): ...
  2.2.1.12   Običajno območje delovanja (K): ...
  2.2.1.13   Dodajni reagent (kjer je ustrezno): ...
  2.2.1.13.1   Vrsta in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitično delovanje: ...
  2.2.1.13.2   Običajen obseg obratovalne temperature reagenta: ...
  2.2.1.13.3   Mednarodni standard (kjer je ustrezno): ...
  2.2.1.14   Senzor za NOx: da/ne (1)

  2.2.2   Senzor za kisik: da/ne (1)

  2.2.2.1   Znamka(-e): ...
  2.2.2.2   Tip: ...
  2.2.2.3   Mesto pritrditve: ...
  2.2.3   Vpihovanje zraka: da/ne (1)

  2.2.3.1   Vrsta (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): ...
  2.2.4   EGR: da/ne (1)

  2.2.4.1   Lastnosti (ohlajeno/neohlajeno, visok tlak/nizek tlak itd): ...
  2.2.5   Lovilnik delcev: da/ne (1)

  2.2.5.1   Mere in prostornina lovilnika delcev: ...
  2.2.5.2   Tip in konstrukcija lovilnika delcev: ...
  2.2.5.3   Namestitev (mesto(-a) in največja/najmanjša razdalja(-e) od motorja): ...
  2.2.5.4   Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ...
  2.2.5.5   Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa): ...
  2.2.6   Drugi sistemi: da/ne (1)

  2.2.6.1   Opis in delovanje: ... |
| --- | --- |

1.

Oddelek 2 Dodatka 1 se nadomesti z naslednjim:

„2.   UKREPI PROTI ONESNAŽEVANJU ZRAKA

2.1   Naprava za recikliranje plinov iz bloka motorja: da/ne (1) ...

2.2   Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)

2.2.1   Katalizator: da/ne (1)

2.2.1.1   Znamka(-e): ...

2.2.1.2   Tip(-i): ...

2.2.1.3   Število katalizatorjev in elementov: ...

2.2.1.4   Mere in prostornina katalizatorja(-jev): ...

2.2.1.5   Vrsta katalitičnega delovanja: ...

2.2.1.6   Skupna količina plemenitih kovin: ...

2.2.1.7   Relativna koncentracija: ...

2.2.1.8   Nosilno telo (zgradba in material): ...

2.2.1.9   Gostota celic: ...

2.2.1.10   Tip ohišja katalizatorja(-jev): ...

2.2.1.11   Namestitev katalizatorja(-jev) (mesto(-a) in največja/najmanjša razdalja(-e) od motorja): ...

2.2.1.12   Običajno območje delovanja (K): ...

2.2.1.13   Dodajni reagent (kjer je ustrezno): ...

2.2.1.13.1   Vrsta in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitično delovanje: ...

2.2.1.13.2   Običajen obseg obratovalne temperature reagenta: ...

2.2.1.13.3   Mednarodni standard (kjer je ustrezno): ...

2.2.1.14   Senzor za NOx: da/ne (1)

2.2.2   Senzor za kisik: da/ne (1)

2.2.2.1   Znamka(-e): ...

2.2.2.2   Tip: ...

2.2.2.3   Mesto pritrditve: ...

2.2.3   Vpihovanje zraka: da/ne (1)

2.2.3.1   Vrsta (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): ...

2.2.4   EGR: da/ne (1)

2.2.4.1   Lastnosti (ohlajeno/neohlajeno, visok tlak/nizek tlak itd): ...

2.2.5   Lovilnik delcev: da/ne (1)

2.2.5.1   Mere in prostornina lovilnika delcev: ...

2.2.5.2   Tip in konstrukcija lovilnika delcev: ...

2.2.5.3   Namestitev (mesto(-a) in največja/najmanjša razdalja(-e) od motorja): ...

2.2.5.4   Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ...

2.2.5.5   Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa): ...

2.2.6   Drugi sistemi: da/ne (1)

2.2.6.1   Opis in delovanje: ...

| 2. | Oddelek 2 Dodatka 3 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   UKREPI PROTI ONESNAŽEVANJU ZRAKA
  2.1   Naprava za recikliranje plinov iz bloka motorja: da/ne (2) ...
  2.2   Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)
  2.2.1   Katalizator: da/ne (2)

  2.2.1.1   Znamka(-e): ...
  2.2.1.2   Tip(-i): ...
  2.2.1.3   Število katalizatorjev in elementov: ...
  2.2.1.4.   Mere in prostornina katalizatorja(-jev): ...
  2.2.1.5   Vrsta katalitičnega delovanja: ...
  2.2.1.6   Skupna količina plemenitih kovin: ...
  2.2.1.7   Relativna koncentracija: ...
  2.2.1.8   Nosilno telo (zgradba in material): ...
  2.2.1.9   Gostota celic: ...
  2.2.1.10   Tip ohišja katalizatorja(-jev): ...
  2.2.1.11   Namestitev katalizatorja(-jev) (mesto(-a) in največja/najmanjša razdalja(-e) od motorja): ...
  2.2.1.12   Običajno območje delovanja (K) ...
  2.2.1.13   Dodajni reagent (kjer je ustrezno): ...
  2.2.1.13.1   Vrsta in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitično delovanje: ...
  2.2.1.13.2   Običajen obseg obratovalne temperature reagenta: ...
  2.2.1.13.3   Mednarodni standard (kjer je ustrezno): ...
  2.2.1.14   Senzor za NOx: da/ne (2)

  2.2.2   Senzor za kisik: da/ne (2)

  2.2.2.1   Znamka(-e): ...
  2.2.2.2   Tip: ...
  2.2.2.3   Mesto pritrditve: ...
  2.2.3   Vpihovanje zraka: da/ne (2)

  2.2.3.1   Vrsta (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): ...
  2.2.4   EGR: da/ne (2)

  2.2.4.1   Lastnosti (ohlajeno/neohlajeno, visok tlak/nizek tlak itd.): ...
  2.2.5   Lovilnik delcev: da/ne (2)

  2.2.5.1   Mere in prostornina lovilnika delcev: ...
  2.2.5.2   Tip in konstrukcija lovilnika delcev: ...
  2.2.5.3   Namestitev (mesto(-a) in največja/najmanjša razdalja(-e) od motorja): ...
  2.2.5.4   Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ...
  2.2.5.5   Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa): ...
  2.2.6   Drugi sistemi: da/ne (2)

  2.2.6.1   Opis in delovanje: ... |
| --- | --- |

2.

Oddelek 2 Dodatka 3 se nadomesti z naslednjim:

„2.   UKREPI PROTI ONESNAŽEVANJU ZRAKA

2.1   Naprava za recikliranje plinov iz bloka motorja: da/ne (2) ...

2.2   Dodatne naprave proti onesnaževanju (če obstajajo in če niso opisane drugje)

2.2.1   Katalizator: da/ne (2)

2.2.1.1   Znamka(-e): ...

2.2.1.2   Tip(-i): ...

2.2.1.3   Število katalizatorjev in elementov: ...

2.2.1.4.   Mere in prostornina katalizatorja(-jev): ...

2.2.1.5   Vrsta katalitičnega delovanja: ...

2.2.1.6   Skupna količina plemenitih kovin: ...

2.2.1.7   Relativna koncentracija: ...

2.2.1.8   Nosilno telo (zgradba in material): ...

2.2.1.9   Gostota celic: ...

2.2.1.10   Tip ohišja katalizatorja(-jev): ...

2.2.1.11   Namestitev katalizatorja(-jev) (mesto(-a) in največja/najmanjša razdalja(-e) od motorja): ...

2.2.1.12   Običajno območje delovanja (K) ...

2.2.1.13   Dodajni reagent (kjer je ustrezno): ...

2.2.1.13.1   Vrsta in koncentracija reagenta, potrebnega za katalitično delovanje: ...

2.2.1.13.2   Običajen obseg obratovalne temperature reagenta: ...

2.2.1.13.3   Mednarodni standard (kjer je ustrezno): ...

2.2.1.14   Senzor za NOx: da/ne (2)

2.2.2   Senzor za kisik: da/ne (2)

2.2.2.1   Znamka(-e): ...

2.2.2.2   Tip: ...

2.2.2.3   Mesto pritrditve: ...

2.2.3   Vpihovanje zraka: da/ne (2)

2.2.3.1   Vrsta (pulziranje zraka, zračna črpalka itd.): ...

2.2.4   EGR: da/ne (2)

2.2.4.1   Lastnosti (ohlajeno/neohlajeno, visok tlak/nizek tlak itd.): ...

2.2.5   Lovilnik delcev: da/ne (2)

2.2.5.1   Mere in prostornina lovilnika delcev: ...

2.2.5.2   Tip in konstrukcija lovilnika delcev: ...

2.2.5.3   Namestitev (mesto(-a) in največja/najmanjša razdalja(-e) od motorja): ...

2.2.5.4   Način ali sistem regeneracije, opis in/ali risba: ...

2.2.5.5   Običajen obseg obratovalne temperature (K) in tlaka (kPa): ...

2.2.6   Drugi sistemi: da/ne (2)

2.2.6.1   Opis in delovanje: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.“

(2)  Neustrezno črtati.“

---

PRILOGA III

Priloga III k Direktivi 97/68/ES se spremeni:

| 1. | Oddelek 1.1 se nadomesti z naslednjim:
  1.1   Ta priloga opisuje način določanja emisij plinastih in trdnih onesnaževal iz motorja, ki se preskuša.
  Pri tem se uporabljajo naslednji preskusni cikli:






  — | NRSC (necestni enakomerni cikel), primeren za specifikacijo opreme, ki se uporablja za merjenje emisij ogljikovega monoksida, ogljikovodikov, dušikovih oksidov in trdnih delcev na stopnjah I, II, III A, III B in IV iz motorjev, opisanih v točkah (i) in (ii) oddelka 1.A Priloge I, in |
| --- | --- | --- |

1.

Oddelek 1.1 se nadomesti z naslednjim:

1.1   Ta priloga opisuje način določanja emisij plinastih in trdnih onesnaževal iz motorja, ki se preskuša.

Pri tem se uporabljajo naslednji preskusni cikli:

—

NRSC (necestni enakomerni cikel), primeren za specifikacijo opreme, ki se uporablja za merjenje emisij ogljikovega monoksida, ogljikovodikov, dušikovih oksidov in trdnih delcev na stopnjah I, II, III A, III B in IV iz motorjev, opisanih v točkah (i) in (ii) oddelka 1.A Priloge I, in

| — | NRTC (necestni prehodni cikel), ki se uporablja za merjenje emisij ogljikovega monoksida, ogljikovodikov, dušikovih oksidov in trdnih delcev na stopnjah III B in IV iz motorjev, opisanih v točki (i) oddelka 1.A Priloge I, |
| --- | --- |

—

NRTC (necestni prehodni cikel), ki se uporablja za merjenje emisij ogljikovega monoksida, ogljikovodikov, dušikovih oksidov in trdnih delcev na stopnjah III B in IV iz motorjev, opisanih v točki (i) oddelka 1.A Priloge I,

| — | za motorje, namenjene za uporabo v plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, se uporablja preskusni postopek ISO, opredeljen v ISO 8178-4:2002 in IMO (1) MARPOL (2) 73/78, Priloga VI (koda NOx), |
| --- | --- |

—

za motorje, namenjene za uporabo v plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, se uporablja preskusni postopek ISO, opredeljen v ISO 8178-4:2002 in IMO (1) MARPOL (2) 73/78, Priloga VI (koda NOx),

| — | pri motorjih za pogon motork se uporablja NRSC za merjenje plinastih in trdnih onesnaževal na stopnjah III A in III B, |
| --- | --- |

—

pri motorjih za pogon motork se uporablja NRSC za merjenje plinastih in trdnih onesnaževal na stopnjah III A in III B,

| — | pri motorjih za pogon lokomotiv se uporablja NRSC za merjenje plinastih in trdnih onesnaževal na stopnji III A in stopnji III B. |
| --- | --- |

—

pri motorjih za pogon lokomotiv se uporablja NRSC za merjenje plinastih in trdnih onesnaževal na stopnji III A in stopnji III B.

| 2. | Oddelek 1.3.2 se nadomesti z naslednjim:
  „1.3.2   Preskus NRTC:

  Predpisani preskusni cikel prehodnega stanja, ki temelji na pogojih delovanja dizelskih motorjev, vgrajenih v nepremične stroje, se izvede dvakrat:






  — | prvič (hladni zagon) potem ko se je motor ogrel na sobno temperaturo ter se temperaturi maziva in hladilnega sredstva motorja po sistemih obdelave in vseh pomožnih napravah za nadzor motorja ustalita med 20 in 30 °C, |
| --- | --- | --- |

2.

Oddelek 1.3.2 se nadomesti z naslednjim:

„1.3.2   Preskus NRTC:

Predpisani preskusni cikel prehodnega stanja, ki temelji na pogojih delovanja dizelskih motorjev, vgrajenih v nepremične stroje, se izvede dvakrat:

—

prvič (hladni zagon) potem ko se je motor ogrel na sobno temperaturo ter se temperaturi maziva in hladilnega sredstva motorja po sistemih obdelave in vseh pomožnih napravah za nadzor motorja ustalita med 20 in 30 °C,

| — | drugič (vroči zagon) po dvajsetminutnem segrevanju vozila, ki se začne takoj po koncu cikla hladnega zagona. |
| --- | --- |

—

drugič (vroči zagon) po dvajsetminutnem segrevanju vozila, ki se začne takoj po koncu cikla hladnega zagona.

Med tem preskusnim zaporedjem se ugotovijo prej navedena onesnaževala. Preskusno zaporedje je sestavljeno iz cikla hladnega zagona, ki sledi naravnemu ali prisilnemu ohlajanju motorja, zaustavitve segretega vozila in cikla vročega zagona, kar vodi k sestavljenemu izračunu emisij. Z izmerjenimi signali o navoru in vrtilni frekvenci motorja, ki jih oddaja dinamometer motorja, se moč integrira glede na čas cikla in rezultat je delo, ki ga motor proizvede v tem ciklu. Koncentracije plinastih sestavin se določijo med ciklom bodisi v nerazredčenih izpušnih plinih na podlagi integracije signala analizatorja v skladu z Dodatkom 3 k tej prilogi ali v razredčenih izpušnih plinih sistema CVS za redčenje s celotnim tokom na podlagi integracije oziroma z vzorčenjem izpušnih plinov v vrečki v skladu z Dodatkom 3 k tej prilogi. Za delce se iz razredčenih izpušnih plinov na določenem filtru zbere sorazmeren vzorec na podlagi redčenja z delnim tokom ali redčenja s celotnim tokom. V ciklu se, odvisno od uporabljene metode, določi stopnja pretoka razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, s katero se izračunajo masne emisijske vrednosti onesnaževal. S povezavo masnih emisijskih vrednosti in dela motorja se za posamezno onesnaževalo izračuna emisija v gramih na kilovatno uro.

Emisije (v g/kWh) se izmerijo med cikli hladnega in vročega zagona. Sestavljene utežne emisije se izračunajo s ponderiranjem rezultatov hladnega zagona v 10 odstotkih in rezultatov vročega zagona v 90 odstotkih. Utežni sestavljeni rezultati morajo ustrezati mejnim vrednostim.“

| 3. | Točka 3.7.1 se nadomesti z naslednjim:
  3.7.1   Specifikacija opreme v skladu z oddelkom 1.A Priloge I:
  3.7.1.1   Specifikacija A

  Motorji, opisani v točkah (i) in (iv) oddelka 1.A Priloge I, se preskušajo na dinamometru po naslednjem 8-faznem preskusnem ciklu (3):








  Oznaka faze | Vrtilna frekvenca motorja
  (r/min) | Obremenitev
  (%) | Utežni faktor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nazivno ali referenčno (4) | 100 | 0,15 |
| 2 | Nazivno ali referenčno (4) | 75 | 0,15 |
| 3 | Nazivno ali referenčno (4) | 50 | 0,15 |
| 4 | Nazivno ali referenčno (4) | 10 | 0,10 |
| 5 | Srednje | 100 | 0,10 |
| 6 | Srednje | 75 | 0,10 |
| 7 | Srednje | 50 | 0,10 |
| 8 | Prosti tek | — | 0,15 |

3.

Točka 3.7.1 se nadomesti z naslednjim:

3.7.1   Specifikacija opreme v skladu z oddelkom 1.A Priloge I:

3.7.1.1   Specifikacija A

Motorji, opisani v točkah (i) in (iv) oddelka 1.A Priloge I, se preskušajo na dinamometru po naslednjem 8-faznem preskusnem ciklu (3):

Oznaka faze

Vrtilna frekvenca motorja

(r/min)

Obremenitev

(%)

Utežni faktor

1

Nazivno ali referenčno (4)

100

0,15

2

Nazivno ali referenčno (4)

75

0,15

3

Nazivno ali referenčno (4)

50

0,15

4

Nazivno ali referenčno (4)

10

0,10

5

Srednje

100

0,10

6

Srednje

75

0,10

7

Srednje

50

0,10

8

Prosti tek

—

0,15

3.7.1.2   Specifikacija B

Motorji, opisani v točki (ii) oddelka 1.A Priloge I, se preskušajo na dinamometru po naslednjem 5-faznem preskusnem ciklu (5):

| Oznaka faze | Vrtilna frekvenca motorja
  (r/min) | Obremenitev
  (%) | Utežni faktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nazivno | 100 | 0,05 |
| 2 | Nazivno | 75 | 0,25 |
| 3 | Nazivno | 50 | 0,30 |
| 4 | Nazivno | 25 | 0,30 |
| 5 | Nazivno | 10 | 0,10 |

Oznaka faze

Vrtilna frekvenca motorja

(r/min)

Obremenitev

(%)

Utežni faktor

1

Nazivno

100

0,05

2

Nazivno

75

0,25

3

Nazivno

50

0,30

4

Nazivno

25

0,30

5

Nazivno

10

0,10

Vrednosti za obremenitev so v odstotkih izražene vrednosti navora, ki ustreza osnovni moči, opredeljeni kot največja moč, ki je na voljo med spremenljivim zaporedjem moči in se lahko izvaja neomejeno število ur na leto, in sicer med navedenimi intervali vzdrževanja in pod navedenimi okoljskimi pogoji, pri čemer se vzdrževanje opravi v skladu z navodili proizvajalca.

3.7.1.3   Specifikacija C

Za pogonske motorje (6) namenjene za uporabo v plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, se uporablja preskusni postopek ISO, opredeljen v ISO 8178-4:2002 in IMO MARPOL 73/78, Priloga VI (koda NOx).

Pogonski motorji, ki delujejo na podlagi krivulje vijakov z nespremenjenim nagibom, se preskušajo na dinamometru ob uporabi naslednjega 4-faznega preskusnega cikla ustaljenega stanja (7), ki je bil razvit za predstavitev delovanja komercialnih pomorskih dizelskih motorjev med uporabo.

| Oznaka faze | Vrtilna frekvenca motorja
  (r/min) | Obremenitev
  (%) | Utežni faktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 100 % (nazivno) | 100 | 0,20 |
| 2 | 91 % | 75 | 0,50 |
| 3 | 80 % | 50 | 0,15 |
| 4 | 63 % | 25 | 0,15 |

Oznaka faze

Vrtilna frekvenca motorja

(r/min)

Obremenitev

(%)

Utežni faktor

1

100 % (nazivno)

100

0,20

2

91 %

75

0,50

3

80 %

50

0,15

4

63 %

25

0,15

Pogonski motorji za celinske plovne poti s stalno hitrostjo in spremenljivo nastavitvijo ali električno povezanimi propelerji se preskušajo na dinamometru ob uporabi naslednjega 4-faznega preskusnega cikla enakomernega stanja (8), za katerega so značilni isti obremenitveni in utežni faktorji kakor za zgoraj opisani cikel, pri čemer motor v vsaki fazi obratuje pri nazivni vrtilni frekvenci:

| Oznaka faze | Vrtilna frekvenca motorja
  (r/min) | Obremenitev
  (%) | Utežni faktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nazivno | 100 | 0,20 |
| 2 | Nazivno | 75 | 0,50 |
| 3 | Nazivno | 50 | 0,15 |
| 4 | Nazivno | 25 | 0,15 |

Oznaka faze

Vrtilna frekvenca motorja

(r/min)

Obremenitev

(%)

Utežni faktor

1

Nazivno

100

0,20

2

Nazivno

75

0,50

3

Nazivno

50

0,15

4

Nazivno

25

0,15

3.7.1.4   Specifikacija D

Motorji, opisani v točki (v) oddelka 1.A Priloge I, se preskušajo na dinamometru po naslednjem 3-faznem preskusnem ciklu (9):

| Oznaka faze | Vrtilna frekvenca motorja
  (r/min) | Obremenitev
  (%) | Utežni faktor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nazivno | 100 | 0,25 |
| 2 | Srednje | 50 | 0,15 |
| 3 | Prosti tek | — | 0,60 |

Oznaka faze

Vrtilna frekvenca motorja

(r/min)

Obremenitev

(%)

Utežni faktor

1

Nazivno

100

0,25

2

Srednje

50

0,15

3

Prosti tek

—

0,60

| 4. | Oddelek 4.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „4.3.1   Referenčna vrtilna frekvenca

  Referenčna vrtilna frekvenca (nref) ustreza 100 % normiranim vrednostim vrtilne frekvence, ki so opredeljene v časovnem poteku dinamometra motorja iz Dodatka 4 Priloge III. Dejanski cikel motorja, ki izhaja iz denormiranja na referenčno vrtilno frekvenco, je večinoma odvisen od izbire ustrezne referenčne vrtilne frekvence. Referenčna vrtilna frekvenca se izračuna po naslednji formuli:
  nref = nizka vrtilna frekvenca + 0,95 × (visoka vrtilna frekvenca – nizka vrtilna frekvenca)
  (visoka vrtilna frekvenca je najvišja vrtilna frekvenca motorja, pri kateri se sprosti 70 odstotkov nazivne moči, medtem ko nizka vrtilna frekvenca pomeni najnižjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri se sprosti 50 odstotkov nazivne moči).
  Če je izmerjena referenčna vrtilna frekvenca znotraj +/– 3 % referenčne vrtilne frekvence, ki jo je navedel proizvajalec, se navedena referenčna vrtilna frekvenca lahko uporabi za preskus emisij. Če je dovoljeno odstopanje preseženo, se za preskus emisij uporabi izmerjena referenčna vrtilna frekvenca (10). |
| --- | --- |

4.

Oddelek 4.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„4.3.1   Referenčna vrtilna frekvenca

Referenčna vrtilna frekvenca (nref) ustreza 100 % normiranim vrednostim vrtilne frekvence, ki so opredeljene v časovnem poteku dinamometra motorja iz Dodatka 4 Priloge III. Dejanski cikel motorja, ki izhaja iz denormiranja na referenčno vrtilno frekvenco, je večinoma odvisen od izbire ustrezne referenčne vrtilne frekvence. Referenčna vrtilna frekvenca se izračuna po naslednji formuli:

nref = nizka vrtilna frekvenca + 0,95 × (visoka vrtilna frekvenca – nizka vrtilna frekvenca)

(visoka vrtilna frekvenca je najvišja vrtilna frekvenca motorja, pri kateri se sprosti 70 odstotkov nazivne moči, medtem ko nizka vrtilna frekvenca pomeni najnižjo vrtilno frekvenco motorja, pri kateri se sprosti 50 odstotkov nazivne moči).

Če je izmerjena referenčna vrtilna frekvenca znotraj +/– 3 % referenčne vrtilne frekvence, ki jo je navedel proizvajalec, se navedena referenčna vrtilna frekvenca lahko uporabi za preskus emisij. Če je dovoljeno odstopanje preseženo, se za preskus emisij uporabi izmerjena referenčna vrtilna frekvenca (10).

| 5. | Oddelek 4.5 se nadomesti z naslednjim:
  „4.5   Izvedba preskusa emisij

  Spodnji diagram poteka prikazuje preskusno zaporedje:

  Pred meritvenim ciklom se lahko opravi en poskusni cikel ali več poskusnih ciklov, če so potrebni za preverjanje motorja, preskuševalne komore in sistemov emisij.
  4.5.1   Priprava filtrov za vzorčenje

  Najmanj eno uro pred preskusom je treba vsak filter položiti v petrijevko, ki je zaščitena pred vdorom prahu in omogoča izmenjavo zraka, in postaviti v tehtalno komoro, da se stabilizira. Ob koncu stabilizacije se vsak filter stehta, teža pa se zabeleži. Filter se nato shrani v zaprto petrijevko ali v zatesnjeno posodo za filtre, dokler se ne uporabi za preskušanje. Filter je treba uporabiti v osmih urah po odstranitvi iz tehtalne komore. Zabeleži se tara teža.
  4.5.2   Namestitev merilne opreme

  Merila in sonde za vzorčenje se namestijo v skladu z zahtevami. Na sistem redčenja s celotnim tokom, če se uporablja, se priključi zadnji (izstopni) del izpušne cevi.
  4.5.3   Zagon sistema redčenja

  Sistem redčenja se zažene. Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov skozi sistem redčenja s celotnim tokom ali pretok razredčenih izpušnih plinov skozi sistem redčenja z delnim tokom se nastavi tako, da se odpravi kondenzacija vode v sistemu in doseže temperatura na dotoku v filter med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C).
  4.5.4   Zagon sistema za vzorčenje delcev

  Sistem za vzorčenje delcev se zažene in teče na obvodu. Raven delcev iz okolice zraka za redčenje se lahko določi z vzorčenjem zraka za redčenje pred vstopom izpušnih plinov v tunel za redčenje. Priporočljivo je, da se vzorec delcev iz okolice odvzame med prehodnim ciklom, če je na voljo drug sistem vzorčenja trdnih delcev (PM). V nasprotnem primeru se lahko uporabi sistem vzorčenja trdnih delcev (PM), ki se uporabi za zbiranje trdnih delcev v prehodnem ciklu. Pri filtriranem zraku za redčenje se lahko opravi ena meritev pred preskusom ali po njem. Če zrak za redčenje ni filtriran, je treba meritve opraviti pred začetkom in po koncu cikla, iz pridobljenih vrednosti pa se izračuna povprečje.
  4.5.5   Kontrola analizatorjev

  Analizatorji emisije se nastavijo na nič in na določen razpon. Če se uporabljajo vreče za vzorce, jih je treba izprazniti.
  4.5.6   Zahteve pri ohlajanju

  Lahko se uporabi postopek naravnega ali prisilnega ohlajanja. Pri prisilnem ohlajanju se v skladu z dobro inženirsko presojo vzpostavijo sistemi za pošiljanje hladilnega zraka skozi motor, za pošiljanje hladnega olja skozi sistem za mazanje motorja, za odvajanje toplote iz hladilnega sredstva skozi hladilni sistem motorja in za odvajanje toplote iz sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Pri prisilnem ohlajanju za naknadno obdelavo se hladilni zrak ne uporabi, dokler se sistem za naknadno obdelavo ne ohladi na temperaturo, nižjo od tiste, ki je potrebna za njegovo katalitično aktiviranje. Postopek hlajenja, ki vodi k nereprezentativnim emisijam, ni dovoljen.
  Preskus emisij izpušnih plinov med ciklom hladnega zagona se lahko začne po ohlajanju, ko so temperature motornega olja, hladilne tekočine in za naknadno obdelavo najmanj petnajst minut ustaljene med 20 °C in 30 °C.
  4.5.7   Potek cikla

  4.5.7.1   Cikel hladnega zagona

  Preskusno zaporedje se začne s ciklom hladnega zagona po koncu ohlajanja, ko so izpolnjene vse zahteve iz oddelka 4.5.6.
  Motor se zažene v skladu s postopkom zagona, ki ga proizvajalec priporoča v priročniku za uporabo, s serijskim zaganjalnikom ali dinamometrom.
  Takoj ko ugotovite, da je motor zagnan, vključite časovnik za ‚prosti tek’. Pustite motorju, da brez obremenitve prosto teče 23 ± 1 sekund. Začnite cikel prehodnega stanja motorja tako, da se prvi zapis cikla, ko motor ni brez obremenitve, pojavi pri 23 ± 1 sekundah. Čas prostega teka je zajet v 23 ± 1 sekundah.
  Preskus se opravi v skladu z referenčnim ciklom, ki je določen v Dodatku 4 Priloge III. Vodilne vrednosti za vrtilno frekvenco motorja in navor se izdajo pri frekvenci 5 Hz (priporočljivo 10 Hz) ali višji. Vodilne vrednosti se izračunajo z linearno interpolacijo med vodilnimi vrednostmi referenčnega cikla, nastavljenimi pri 1 Hz. Izmerjeni podatki o vrtilni frekvenci motorja in navoru se med preskusnim ciklom zapišejo najmanj enkrat na sekundo, signali pa se lahko elektronsko filtrirajo.
  4.5.7.2   Odziv analizatorja

  Hkrati z zagonom motorja se vključi tudi merilna oprema:






  — | začetek zbiranja ali analiziranja zraka za redčenje, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, |
| --- | --- | --- |

5.

Oddelek 4.5 se nadomesti z naslednjim:

„4.5   Izvedba preskusa emisij

Spodnji diagram poteka prikazuje preskusno zaporedje:

Pred meritvenim ciklom se lahko opravi en poskusni cikel ali več poskusnih ciklov, če so potrebni za preverjanje motorja, preskuševalne komore in sistemov emisij.

4.5.1   Priprava filtrov za vzorčenje

Najmanj eno uro pred preskusom je treba vsak filter položiti v petrijevko, ki je zaščitena pred vdorom prahu in omogoča izmenjavo zraka, in postaviti v tehtalno komoro, da se stabilizira. Ob koncu stabilizacije se vsak filter stehta, teža pa se zabeleži. Filter se nato shrani v zaprto petrijevko ali v zatesnjeno posodo za filtre, dokler se ne uporabi za preskušanje. Filter je treba uporabiti v osmih urah po odstranitvi iz tehtalne komore. Zabeleži se tara teža.

4.5.2   Namestitev merilne opreme

Merila in sonde za vzorčenje se namestijo v skladu z zahtevami. Na sistem redčenja s celotnim tokom, če se uporablja, se priključi zadnji (izstopni) del izpušne cevi.

4.5.3   Zagon sistema redčenja

Sistem redčenja se zažene. Skupni pretok razredčenih izpušnih plinov skozi sistem redčenja s celotnim tokom ali pretok razredčenih izpušnih plinov skozi sistem redčenja z delnim tokom se nastavi tako, da se odpravi kondenzacija vode v sistemu in doseže temperatura na dotoku v filter med 315 K (42 °C) in 325 K (52 °C).

4.5.4   Zagon sistema za vzorčenje delcev

Sistem za vzorčenje delcev se zažene in teče na obvodu. Raven delcev iz okolice zraka za redčenje se lahko določi z vzorčenjem zraka za redčenje pred vstopom izpušnih plinov v tunel za redčenje. Priporočljivo je, da se vzorec delcev iz okolice odvzame med prehodnim ciklom, če je na voljo drug sistem vzorčenja trdnih delcev (PM). V nasprotnem primeru se lahko uporabi sistem vzorčenja trdnih delcev (PM), ki se uporabi za zbiranje trdnih delcev v prehodnem ciklu. Pri filtriranem zraku za redčenje se lahko opravi ena meritev pred preskusom ali po njem. Če zrak za redčenje ni filtriran, je treba meritve opraviti pred začetkom in po koncu cikla, iz pridobljenih vrednosti pa se izračuna povprečje.

4.5.5   Kontrola analizatorjev

Analizatorji emisije se nastavijo na nič in na določen razpon. Če se uporabljajo vreče za vzorce, jih je treba izprazniti.

4.5.6   Zahteve pri ohlajanju

Lahko se uporabi postopek naravnega ali prisilnega ohlajanja. Pri prisilnem ohlajanju se v skladu z dobro inženirsko presojo vzpostavijo sistemi za pošiljanje hladilnega zraka skozi motor, za pošiljanje hladnega olja skozi sistem za mazanje motorja, za odvajanje toplote iz hladilnega sredstva skozi hladilni sistem motorja in za odvajanje toplote iz sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov. Pri prisilnem ohlajanju za naknadno obdelavo se hladilni zrak ne uporabi, dokler se sistem za naknadno obdelavo ne ohladi na temperaturo, nižjo od tiste, ki je potrebna za njegovo katalitično aktiviranje. Postopek hlajenja, ki vodi k nereprezentativnim emisijam, ni dovoljen.

Preskus emisij izpušnih plinov med ciklom hladnega zagona se lahko začne po ohlajanju, ko so temperature motornega olja, hladilne tekočine in za naknadno obdelavo najmanj petnajst minut ustaljene med 20 °C in 30 °C.

4.5.7   Potek cikla

4.5.7.1   Cikel hladnega zagona

Preskusno zaporedje se začne s ciklom hladnega zagona po koncu ohlajanja, ko so izpolnjene vse zahteve iz oddelka 4.5.6.

Motor se zažene v skladu s postopkom zagona, ki ga proizvajalec priporoča v priročniku za uporabo, s serijskim zaganjalnikom ali dinamometrom.

Takoj ko ugotovite, da je motor zagnan, vključite časovnik za ‚prosti tek’. Pustite motorju, da brez obremenitve prosto teče 23 ± 1 sekund. Začnite cikel prehodnega stanja motorja tako, da se prvi zapis cikla, ko motor ni brez obremenitve, pojavi pri 23 ± 1 sekundah. Čas prostega teka je zajet v 23 ± 1 sekundah.

Preskus se opravi v skladu z referenčnim ciklom, ki je določen v Dodatku 4 Priloge III. Vodilne vrednosti za vrtilno frekvenco motorja in navor se izdajo pri frekvenci 5 Hz (priporočljivo 10 Hz) ali višji. Vodilne vrednosti se izračunajo z linearno interpolacijo med vodilnimi vrednostmi referenčnega cikla, nastavljenimi pri 1 Hz. Izmerjeni podatki o vrtilni frekvenci motorja in navoru se med preskusnim ciklom zapišejo najmanj enkrat na sekundo, signali pa se lahko elektronsko filtrirajo.

4.5.7.2   Odziv analizatorja

Hkrati z zagonom motorja se vključi tudi merilna oprema:

—

začetek zbiranja ali analiziranja zraka za redčenje, če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom,

| — | začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode, |
| --- | --- |

—

začetek zbiranja ali analiziranja razredčenih ali nerazredčenih izpušnih plinov, odvisno od uporabljene metode,

| — | začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov, |
| --- | --- |

—

začetek merjenja količine razredčenih izpušnih plinov ter predpisanih temperatur in tlakov,

| — | začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov, |
| --- | --- |

—

začetek beleženja masnega pretoka izpušnih plinov, če se uporablja analiza nerazredčenih izpušnih plinov,

| — | začetek zapisovanja na dinamometru izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru. |
| --- | --- |

—

začetek zapisovanja na dinamometru izmerjenih podatkov o vrtilni frekvenci in navoru.

Pri metodi merjenja nerazredčenih izpušnih plinov se koncentracije emisij (HC, CO in NOx) in masni pretok izpušnih plinov neprekinjeno merijo in shranijo v računalniškem sistemu pri frekvenci najmanj 2 Hz. Vsi drugi podatki se lahko beležijo s frekvenco vzorca najmanj 1 Hz. Pri analognih analizatorjih se zabeleži odziv, medtem ko se kalibracijski podatki med ovrednotenjem podatkov lahko uporabljajo bodisi s povezavo ali brez nje.

Pri sistemu redčenja s celotnim tokom se HC in NOx neprekinjeno merita v tunelu za redčenje s frekvenco najmanj 2 Hz. Povprečne koncentracije se določijo na podlagi integriranja signalov analizatorja med preskusnim ciklom. Odzivni čas sistema ne sme biti daljši od 20 sekund, po potrebi pa ga je treba uskladiti z nihanjem pretoka v sistemu CVS in z usklajevanjem časa vzorčenja s časom preskusnega cikla. CO in CO2 se določita na podlagi integracije ali analize koncentracij, ki so se med ciklom nabrale v vreči za vzorce. Koncentracije plinastih onesnaževal v zraku za redčenje se določijo na podlagi integracije ali z zbiranjem v osnovno vrečo. Vsi drugi parametri, ki jih je treba izmeriti, se beležijo na podlagi najmanj ene meritve na sekundo (1 Hz).

4.5.7.3   Vzorčenje delcev

Ob zagonu motorja je treba sistem za vzorčenje delcev preklopiti z obvoda na zbiranje delcev.

Če se uporablja sistem redčenja z delnim tokom, je treba črpalko(-e) za vzorčenje naravnati tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno sorazmerna z masnim pretokom izpušnih plinov.

Če se uporablja sistem redčenja s celotnim tokom, je treba črpalko(-e) za vzorčenje naravnati tako, da je stopnja pretoka skozi sondo za vzorčenje delcev ali cev za prenos vzorca stalno v območju ± 5 % nastavljene stopnje pretoka. Če se uporablja kompenzacija pretoka (tj. sorazmerno uravnavanje pretoka vzorcev), je treba dokazati, da se razmerje med pretokom v glavnem tunelu in pretokom vzorca delcev ne spreminja za več kakor ± 5 % nastavljene vrednosti (razen v prvih 10 sekundah vzorčenja).

OPOMBA: Pri delovanju z dvojnim redčenjem je vzorčni pretok dejanska razlika med stopnjo pretoka skozi filtre za vzorčenje in stopnjo pretoka sekundarnega zraka za redčenje.

Zabeležita se povprečna temperatura in tlak ob vstopu v plinomer(-e) ali v merilnik pretoka. Če nastavljene stopnje pretoka ni mogoče ohranjati med celotnim ciklom (v območju ± 5 %) zaradi prevelike obremenitve filtra z delci, se preskus razveljavi. Preskus se ponovi pri manjši stopnji pretoka in/ali večjem premeru filtra.

4.5.7.4   Nenamerna zaustavitev motorja med preskusnim ciklom hladnega zagona

Če se motor kadar koli med preskusnim ciklom hladnega zagona nenamerno zaustavi, se motor ponovno nastavi, nato se postopek ohlajanja ponovi, na koncu pa se motor ponovno zažene in ponovi preskus. Če pride na kateri koli predpisani preskusni opremi med preskusnim ciklom do okvare, se preskus razveljavi.

4.5.7.5   Operacije po ciklu hladnega zagona

Ob koncu preskusnega cikla hladnega zagona se prekine merjenje masnega pretoka izpušnih plinov, prostornine razredčenih izpušnih plinov, pretoka plinov v zbiralne vreče in delovanje črpalke za vzorčenje delcev. Pri sistemu integriranega analizatorja se vzorčenje nadaljuje, dokler ne potečejo odzivni časi sistema.

Če se uporabljajo zbiralne vreče, je treba njihove koncentracije čim prej analizirati, in sicer najpozneje 20 minut po koncu preskusnega cikla.

Po preskusu emisij se za ponovno kontrolo analizatorjev uporabi ničelni plin in enak kalibrirni plin. Šteje se, da je preskus sprejemljiv, če je razlika med rezultati predhodnega preskusa in naknadnega preskusa manjša od 2 % vrednosti kalibrirnega plina.

Filtri za delce se vrnejo v tehtalno komoro najpozneje eno uro po koncu preskusa. Najmanj eno uro se kondicionirajo v petrijevki, ki je zaščitena pred vdorom prahu in omogoča izmenjavo zraka, nato pa se stehtajo. Zabeleži se bruto teža filtrov.

4.5.7.6   Zaustavitev segretega vozila

Takoj po izključitvi motorja se izključi(-jo) tudi ventilator(-ji) za hlajenje motorja, če se uporabljajo, in puhalo CVS (oziroma sistem izpušnih plinov se izključi iz sistema CVS), če se uporablja.

Motor je treba kondicionirati 20 ± 1 minut. Pripravite motor in dinamometer za preskus vročega zagona. Povežite odzračene vreče za zbiranje vzorcev s sistemi za zbiranje razredčenih izpušnih plinov in vzorcev zraka za redčenje. Zaženite sistem CVS (če se uporablja in še ni vključen) ali povežite sistem izpušnih plinov s sistemom CVS (če je povezava prekinjena). Vključite črpalke za vzorčenje (razen črpalk(-e) za vzorčenje delcev), ventilator(-je) za hlajenje motorja in sistem za zbiranje podatkov.

Pred začetkom preskusa se izmenjevalnik toplote sistema za vzorčenje pri stalni prostornini (če se uporablja) in segrete sestavine vseh neprekinjenih sistemov vzorčenja predhodno segrejejo na opredeljene delovne temperature.

Nastavite stopnje pretoka vzorcev na želeno stopnjo pretoka, merilne naprave za pretok plinov v sistemu CVS pa na nič. Previdno namestite čist filter za delce v posamezne posode za filtre, sestavljene posode za filtre pa postavite v linijo pretoka vzorcev.

4.5.7.7   Cikel vročega zagona

Takoj ko ugotovite, da se je motor zagnal, vključite časovnik za ‚prosti tek’. Pustite motorju, da brez obremenitve prosto teče 23 ± 1 sekund. Začnite cikel prehodnega stanja motorja tako, da se prvi neprosti zapis cikla pojavi pri 23 ± 1 sekundah. Čas prostega teka je zajet v 23 ± 1 sekundah.

Preskus se opravi v skladu z referenčnim ciklom, ki je določen v Dodatku 4 k Prilogi III. Vodilne vrednosti za vrtilno frekvenco motorja in navor se izdajo pri frekvenci 5 Hz (priporočljivo 10 Hz) ali višji. Vodilne vrednosti se izračunajo z linearno interpolacijo med vodilnimi vrednostmi referenčnega cikla, nastavljenimi pri 1 Hz. Izmerjeni podatki o vrtilni frekvenci motorja in navoru se med preskusnim ciklom zapišejo najmanj enkrat na sekundo, signali pa se lahko elektronsko filtrirajo.

Nato se ponovi postopek, ki je opisan v zgornjih oddelkih 4.5.7.2 in 4.5.7.3.

4.5.7.8   Nenamerna zaustavitev motorja med ciklom vročega zagona

Če se motor med ciklom vročega zagona kadar koli nenamerno zaustavi, se motor izključi s ponovnim časom kondicioniranja 20 minut. Cikel vročega zagona se nato lahko ponovi. Dovoljena je le ena ponovitev časa zastoja vozila in cikla vročega zagona.

4.5.7.9   Operacije po ciklu vročega zagona

Ob koncu cikla vročega zagona se prekine merjenje masnega pretoka izpušnih plinov, prostornine razredčenih izpušnih plinov, pretoka plinov v zbiralne vreče in delovanje črpalke za vzorčenje delcev. Pri sistemu integriranega analizatorja se vzorčenje nadaljuje, dokler ne potečejo odzivni časi sistema.

Če se uporabljajo zbiralne vreče, je treba njihove koncentracije čim prej analizirati, in sicer najpozneje 20 minut po koncu preskusnega cikla.

Po preskusu emisij se za ponovno kontrolo analizatorjev uporabi ničelni plin in enak kalibrirni plin. Šteje se, da je preskus sprejemljiv, če je razlika med rezultati pred preskusom in po opravljenem preskusu manjša od 2 % vrednosti kalibrirnega plina.

Filtri za delce se vrnejo v tehtalno komoro najpozneje eno uro po koncu preskusa. Najmanj eno uro se kondicionirajo v petrijevki, ki je zaščitena pred vdorom prahu in omogoča izmenjavo zraka, nato pa se stehtajo. Zabeleži se bruto teža filtrov.“

| 6. | Dodatek 3 se spremeni:






  (a) | Oddelek 2.1.2.4 se nadomesti z naslednjim:
  „2.1.2.4   Izračun specifičnih emisij

  Za vsako posamezno sestavino se specifične emisije (g/kWh) izračunajo na naslednji način:



  kjer je:







  Mplin,hladno | = | skupna masa plinastega onesnaževala med ciklom hladnega zagona (g) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mplin,vroče | = | skupna masa plinastega onesnaževala med ciklom vročega zagona (g) |
| Wdej,hladno | = | dejansko delo cikla med ciklom hladnega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh) |
| Wdej,vroče | = | dejansko delo cikla med ciklom vročega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)”. |

6.

Dodatek 3 se spremeni:

(a)

Oddelek 2.1.2.4 se nadomesti z naslednjim:

„2.1.2.4   Izračun specifičnih emisij

Za vsako posamezno sestavino se specifične emisije (g/kWh) izračunajo na naslednji način:

Formula

kjer je:

Mplin,hladno

=

skupna masa plinastega onesnaževala med ciklom hladnega zagona (g)

Mplin,vroče

=

skupna masa plinastega onesnaževala med ciklom vročega zagona (g)

Wdej,hladno

=

dejansko delo cikla med ciklom hladnega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)

Wdej,vroče

=

dejansko delo cikla med ciklom vročega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)”.

| (b) | Oddelek 2.1.3.1 se nadomesti z naslednjim:
  „2.1.3.1   Izračun masne emisije

  Mase delcev MPT,hladno in MPT,vroče (g/preskus) se izračunajo po eni od naslednjih






  (a) | kjer je:







  MPT | = | MPT,hladno za cikel hladnega zagona |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MPT | = | MPT,vroče za cikel vročega zagona |
| Mf | = | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu (mg) |
| MEDFW | = | masa ekvivalentnega razredčenega izpušnega plina med ciklom (kg) |
| MSAM | = | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev (kg) |

(b)

Oddelek 2.1.3.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.1.3.1   Izračun masne emisije

Mase delcev MPT,hladno in MPT,vroče (g/preskus) se izračunajo po eni od naslednjih

(a)

Formula

kjer je:

MPT

=

MPT,hladno za cikel hladnega zagona

MPT

=

MPT,vroče za cikel vročega zagona

Mf

=

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu (mg)

MEDFW

=

masa ekvivalentnega razredčenega izpušnega plina med ciklom (kg)

MSAM

=

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev (kg)

Skupna masa ekvivalenta razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu se določi na naslednji način:

kjer je:

| GEDFW,i | = | trenutni ekvivalent masnega pretoka izpušnih plinov (kg/s) |
| --- | --- | --- |
| GEXHW,i | = | trenutni masni pretok izpušnih plinov (kg/s) |
| qi | = | trenutno razmerje redčenja |
| GTOTW,i | = | trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov skozi tunel za redčenje (kg/s) |
| GDILW,i | = | trenutni masni pretok zraka za redčenje (kg/s) |
| f | = | hitrost vzorčenja podatkov (Hz) |
| n | = | število meritev |

GEDFW,i

=

trenutni ekvivalent masnega pretoka izpušnih plinov (kg/s)

GEXHW,i

=

trenutni masni pretok izpušnih plinov (kg/s)

qi

=

trenutno razmerje redčenja

GTOTW,i

=

trenutni masni pretok razredčenih izpušnih plinov skozi tunel za redčenje (kg/s)

GDILW,i

=

trenutni masni pretok zraka za redčenje (kg/s)

f

=

hitrost vzorčenja podatkov (Hz)

n

=

število meritev

| (b) | kjer je:







  MPT | = | MPT,hladno za cikel hladnega zagona |
| --- | --- | --- | --- |
| MPT | = | MPT,vroče za cikel vročega zagona |
| Mf | = | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu (mg) |
| rs | = | povprečno razmerje vzorčenja v preskusnem ciklu |

(b)

Formula

kjer je:

MPT

=

MPT,hladno za cikel hladnega zagona

MPT

=

MPT,vroče za cikel vročega zagona

Mf

=

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu (mg)

rs

=

povprečno razmerje vzorčenja v preskusnem ciklu

kjer je:

| MSE | = | masa vzorca izpušnih plinov med ciklom (kg) |
| --- | --- | --- |
| MEXHW | = | skupni masni pretok izpušnih plinov med ciklom (kg) |
| MSAM | = | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev (kg) |
| MTOTW | = | masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje (kg) |

MSE

=

masa vzorca izpušnih plinov med ciklom (kg)

MEXHW

=

skupni masni pretok izpušnih plinov med ciklom (kg)

MSAM

=

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi filtre za zbiranje delcev (kg)

MTOTW

=

masa razredčenih izpušnih plinov, ki prehajajo skozi tunel za redčenje (kg)

OPOMBA: primeru sistema vzorčenja celotnega pretoka sta MSAM in MTOTWenaka.“

| (c) | Oddelek 2.1.3.3 se nadomesti z naslednjim:
  „2.1.3.3   Izračun specifičnih emisij

  Specifične emisije (g/kWh) se izračunajo na naslednji način:



  kjer je:







  MPT,hladno | = | masa delcev med ciklom hladnega zagona (g/preskus) |
| --- | --- | --- | --- |
| MPT,vroče | = | masa delcev med ciklom vročega zagona (g/preskus) |
| Kp, hladno | = | korekcijski faktor za vlažnost pri delcih med ciklom hladnega zagona |
| Kp, vroče | = | korekcijski faktor za vlažnost pri delcih med ciklom vročega zagona |
| Wdej,hladno | = | dejansko delo cikla med ciklom hladnega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh) |
| Wdej,vroče | = | dejansko delo cikla med ciklom vročega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)“. |

(c)

Oddelek 2.1.3.3 se nadomesti z naslednjim:

„2.1.3.3   Izračun specifičnih emisij

Specifične emisije (g/kWh) se izračunajo na naslednji način:

Formula

kjer je:

MPT,hladno

=

masa delcev med ciklom hladnega zagona (g/preskus)

MPT,vroče

=

masa delcev med ciklom vročega zagona (g/preskus)

Kp, hladno

=

korekcijski faktor za vlažnost pri delcih med ciklom hladnega zagona

Kp, vroče

=

korekcijski faktor za vlažnost pri delcih med ciklom vročega zagona

Wdej,hladno

=

dejansko delo cikla med ciklom hladnega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)

Wdej,vroče

=

dejansko delo cikla med ciklom vročega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)“.

| (d) | Oddelek 2.2.4 se nadomesti z naslednjim:
  „2.2.4   Izračun specifičnih emisij

  Za vsako posamezno sestavino se specifične emisije (g/kWh) izračunajo na naslednji način:



  kjer je:







  Mplin, hladno | = | skupna masa plinastega onesnaževala med ciklom hladnega zagona (g) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mdej,vroče | = | skupna masa plinastega onesnaževala med ciklom vročega zagona (g) |
| Wdej,hladno | = | dejansko delo cikla med ciklom hladnega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh) |
| Wdej,vroče | = | dejansko delo cikla med ciklom vročega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)“. |

(d)

Oddelek 2.2.4 se nadomesti z naslednjim:

„2.2.4   Izračun specifičnih emisij

Za vsako posamezno sestavino se specifične emisije (g/kWh) izračunajo na naslednji način:

Formula

kjer je:

Mplin, hladno

=

skupna masa plinastega onesnaževala med ciklom hladnega zagona (g)

Mdej,vroče

=

skupna masa plinastega onesnaževala med ciklom vročega zagona (g)

Wdej,hladno

=

dejansko delo cikla med ciklom hladnega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)

Wdej,vroče

=

dejansko delo cikla med ciklom vročega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)“.

| (e) | Oddelek 2.2.5.1 se nadomesti z naslednjim:
  „2.2.5.1   Izračun masnega pretoka

  Mase delcev MPT,hladno in MPT,vroče (g/preskus) se izračunajo na naslednji način:



  kjer je:







  MPT | = | MPT,hladno za cikel hladnega zagona |
| --- | --- | --- | --- |
| MPT | = | MPT,vroče za cikel vročega zagona |
| Mf | = | masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu (mg) |
| MTOTW | = | skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu, kakor je določeno v oddelku 2.2.1 (kg) |
| MSAM | = | masa razredčenih izpušnih plinov, odvzetih iz tunela za redčenje za zbiranje delcev (kg) |

(e)

Oddelek 2.2.5.1 se nadomesti z naslednjim:

„2.2.5.1   Izračun masnega pretoka

Mase delcev MPT,hladno in MPT,vroče (g/preskus) se izračunajo na naslednji način:

Formula

kjer je:

MPT

=

MPT,hladno za cikel hladnega zagona

MPT

=

MPT,vroče za cikel vročega zagona

Mf

=

masa delcev, vzorčenih v celotnem ciklu (mg)

MTOTW

=

skupna masa razredčenih izpušnih plinov v celotnem ciklu, kakor je določeno v oddelku 2.2.1 (kg)

MSAM

=

masa razredčenih izpušnih plinov, odvzetih iz tunela za redčenje za zbiranje delcev (kg)

in

| Mf | = | Mf,p + Mf,b če sta stehtani ločeno (mg) |
| --- | --- | --- |
| Mf,p | = | masa delcev, zbranih na primarnem filtru (mg) |
| Mf,b | = | masa delcev, zbranih na sekundarnem filtru (mg) |

Mf

=

Mf,p + Mf,b če sta stehtani ločeno (mg)

Mf,p

=

masa delcev, zbranih na primarnem filtru (mg)

Mf,b

=

masa delcev, zbranih na sekundarnem filtru (mg)

Če se uporablja sistem dvojnega redčenja, je treba maso sekundarnega zraka za redčenje odšteti od skupne mase dvojno redčenih izpušnih plinov, vzorčenih skozi filtre za delce.

MSAM = MTOT – MSEC

kjer je:

| MTOT | = | masa dvojno redčenih izpušnih plinov skozi filter za delce (kg) |
| --- | --- | --- |
| MSEC | = | masa sekundarnega zraka za redčenje (kg) |

MTOT

=

masa dvojno redčenih izpušnih plinov skozi filter za delce (kg)

MSEC

=

masa sekundarnega zraka za redčenje (kg)

Če je raven delcev iz okolice zraka za redčenje določena v skladu z oddelkom 4.4.4 Priloge III, se lahko masa delcev korigira z ozadjem. V tem primeru se masi delcev MPT,hladno in MPT,vroče (g/preskus) izračunata:

Formula

kjer je:

| MPT | = | MPT,hladno za cikel hladnega zagona |
| --- | --- | --- |
| MPT | = | MPT,vroče za cikel vročega zagona |
| Mf, MSAM, MTOTW | = | glej zgoraj |
| MDIL | = | masa primarnega zraka za redčenje, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja (kg) |
| Md | = | masa zbranih delcev iz ozadja primarnega zraka za redčenje (mg) |
| DF | = | faktor redčenja, kakor je določeno v oddelku 2.2.3.1.1“. |

MPT

=

MPT,hladno za cikel hladnega zagona

MPT

=

MPT,vroče za cikel vročega zagona

Mf, MSAM, MTOTW

=

glej zgoraj

MDIL

=

masa primarnega zraka za redčenje, vzorčenega z napravo za vzorčenje delcev iz ozadja (kg)

Md

=

masa zbranih delcev iz ozadja primarnega zraka za redčenje (mg)

DF

=

faktor redčenja, kakor je določeno v oddelku 2.2.3.1.1“.

| (f) | Oddelek 2.2.5.3 se nadomesti z naslednjim:
  „2.2.5.3   Izračun specifičnih emisij

  Specifične emisije (g/kWh) se izračunajo na naslednji način:



  kjer je:







  MPT,hladno | = | masa delcev med ciklom hladnega zagona NRTC (g/preskus) |
| --- | --- | --- | --- |
| MPT,vroče | = | masa delcev med ciklom vročega zagona NRTC (g/preskus) |
| Kp, hladno | = | korekcijski faktor za vlažnost pri delcih med ciklom hladnega zagona |
| Kp, vroče | = | korekcijski faktor za vlažnost pri delcih med ciklom vročega zagona |
| Wdej, hladno | = | dejansko delo cikla med ciklom hladnega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh) |
| Wdej, vroče | = | dejansko delo cikla med ciklom vročega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)“. |

(f)

Oddelek 2.2.5.3 se nadomesti z naslednjim:

„2.2.5.3   Izračun specifičnih emisij

Specifične emisije (g/kWh) se izračunajo na naslednji način:

Formula

kjer je:

MPT,hladno

=

masa delcev med ciklom hladnega zagona NRTC (g/preskus)

MPT,vroče

=

masa delcev med ciklom vročega zagona NRTC (g/preskus)

Kp, hladno

=

korekcijski faktor za vlažnost pri delcih med ciklom hladnega zagona

Kp, vroče

=

korekcijski faktor za vlažnost pri delcih med ciklom vročega zagona

Wdej, hladno

=

dejansko delo cikla med ciklom hladnega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)

Wdej, vroče

=

dejansko delo cikla med ciklom vročega zagona, kakor je določeno v oddelku 4.6.2 Priloge III (kWh)“.

---

(1)  IMO: Mednarodna pomorska organizacija.

(2)  MARPOL: Mednarodna konvencija o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij.“

(3)  Enak ciklu C1, kakor je opisan v odstavku 8.3.1.1 standarda ISO 8178-4:2007 (popravljena različica 2008-07-01).

(4)  Referenčna vrtilna frekvenca je opredeljena v oddelku 4.3.1 Priloge III.

(5)  Enak ciklu D2, kakor je opisan v odstavku 8.4.1 standarda ISO 8178-4:2002(E).

(6)  Pomožni motorji s stalno hitrostjo morajo biti registrirani za obratovalni cikel ISO D2, tj. 5-fazni preskusni cikel ustaljenega stanja, ki je opredeljen v oddelku 3.7.1.2, medtem ko morajo biti pomožni motorji s spremenljivo hitrostjo registrirani za obratovalni cikel ISO C1, tj. 8-fazni preskusni cikel ustaljenega stanja, ki je opredeljen v oddelku 3.7.1.1.

(7)  Enak ciklu E3, kakor je opisan v oddelkih 8.5.1, 8.5.2 in 8.5.3 standarda ISO 8178-4:2002(E). Štiri faze ležijo na povprečni krivulji vijaka, ki temelji na meritvah med uporabo.

(8)  Enak ciklu E2, kakor je opisan v oddelkih 8.5.1, 8.5.2 in 8.5.3 standarda ISO 8178-4:2002(E).

(9)  Enak ciklu F standarda ISO 8178-4:2002(E).“

(10)  To je v skladu s standardom ISO 8178-11:2006.“

---

PRILOGA IV

Priloga V se spremeni:

Druga vrstica preglednice v prilogi z naslovom „REFERENČNO GORIVO ZA PREMIČNE STROJE IN NAPRAVE S HOMOLOGIRANIMI TIPI MOTORJEV NA KOMPRESIJSKI VŽIG, KI USTREZAJO MEJNIM VREDNOSTIM STOPNJE III B IN IV“ se spremeni:

| „gostota pri 15 °C | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„gostota pri 15 °C

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675“

---

PRILOGA V

Priloga XIII se spremeni:

| 1. | Oddelka 1.5 in 1.6 se nadomestita z naslednjim:






  „1.5 | Proizvajalec originalne opreme (OEM) mora homologacijskemu organu predložiti vse podatke o izvajanju sheme fleksibilnosti, ki jih homologacijski organ lahko nujno zahteva za sprejetje odločitve. |
| --- | --- | --- |

1.

Oddelka 1.5 in 1.6 se nadomestita z naslednjim:

„1.5

Proizvajalec originalne opreme (OEM) mora homologacijskemu organu predložiti vse podatke o izvajanju sheme fleksibilnosti, ki jih homologacijski organ lahko nujno zahteva za sprejetje odločitve.

| 1.6 | Proizvajalec originalne opreme (OEM) mora vsakemu homologacijskemu organu v državah članicah, ki to zahteva, predložiti vse podatke, ki jih ta homologacijski organ zahteva, zato da se potrdi ustreznost navedb ali oznak pri motorjih, ki naj bi bili v skladu s temi navedbami ali oznakami dani na trg ob upoštevanju sheme fleksibilnosti.“ |
| --- | --- |

1.6

Proizvajalec originalne opreme (OEM) mora vsakemu homologacijskemu organu v državah članicah, ki to zahteva, predložiti vse podatke, ki jih ta homologacijski organ zahteva, zato da se potrdi ustreznost navedb ali oznak pri motorjih, ki naj bi bili v skladu s temi navedbami ali oznakami dani na trg ob upoštevanju sheme fleksibilnosti.“

| 2. | Oddelek 1.7 se črta. |
| --- | --- |

2.

Oddelek 1.7 se črta.

---

SKLEPI

| 1.4.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 86/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 86/48

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 31. marca 2010

o spremembi Odločbe 2009/1/ES o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevala Republika Bolgarija na podlagi Odločbe 2008/477/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 500–2 690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1987)

(Besedilo v bolgarskem jeziku je edino verodostojno)

(2010/194/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1), zlasti člena 4(5) Odločbe,

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2008/477/ES z dne 13. junija 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 2 500–2 690 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (2), zlasti člena 2(2) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Komisije 2009/1/ES je bilo Republiki Bolgariji dovoljeno, da v severni Bolgariji preloži izvajanje Odločbe 2008/477/ES do 31. decembra 2009, v južni Bolgariji pa do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Komisije 2009/1/ES je bilo Republiki Bolgariji dovoljeno, da v severni Bolgariji preloži izvajanje Odločbe 2008/477/ES do 31. decembra 2009, v južni Bolgariji pa do 31. decembra 2010.

| (2) | Republika Bolgarija je obvestila Komisijo, da zaradi nepredvidenega zmanjšanja proračunskih prihodkov v letu 2009, ki je posledica gospodarske krize, ni imela potrebnih finančnih sredstev, da bi frekvenčni pas 2 500–2 690 MHz odprla v rokih iz Odločbe 2009/1/ES (3), ga določila na neizključni podlagi in nato zagotovila za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve. Zaradi tega ta pas še vedno izključno zaseda oprema za mobilne elektronske komunikacije, ki se v Bolgariji uporablja za potrebe nacionalne varnosti. |
| --- | --- |

(2)

Republika Bolgarija je obvestila Komisijo, da zaradi nepredvidenega zmanjšanja proračunskih prihodkov v letu 2009, ki je posledica gospodarske krize, ni imela potrebnih finančnih sredstev, da bi frekvenčni pas 2 500–2 690 MHz odprla v rokih iz Odločbe 2009/1/ES (3), ga določila na neizključni podlagi in nato zagotovila za prizemne sisteme, ki lahko zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve. Zaradi tega ta pas še vedno izključno zaseda oprema za mobilne elektronske komunikacije, ki se v Bolgariji uporablja za potrebe nacionalne varnosti.

| (3) | Z dopisom z dne 25. novembra 2009 je zato Republika Bolgarija zaprosila za enoletno podaljšanje prehodnega odstopanja, ki je bilo odobreno z Odločbo 2009/1/ES. Bolgarija je predložila tudi poročilo o izvajanju Odločbe 2008/477/ES. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 25. novembra 2009 je zato Republika Bolgarija zaprosila za enoletno podaljšanje prehodnega odstopanja, ki je bilo odobreno z Odločbo 2009/1/ES. Bolgarija je predložila tudi poročilo o izvajanju Odločbe 2008/477/ES.

| (4) | Bolgarija je ustrezno utemeljila svoj zahtevek za podaljšanje prehodnega odstopanja. Komisijo je obvestila, da je v letu 2009 sprejela potrebne nefinančne pripravljalne ukrepe za dodelitev novih frekvenc nacionalnim varnostnim službam v zameno za frekvenčni pas 2 500–2 690 MHz ter da bo leta 2010 imela potrebna finančna sredstva za uvedbo novega mobilnega radijskega komunikacijskega sistema, ki se bo uporabljal za namene nacionalne varnosti. |
| --- | --- |

(4)

Bolgarija je ustrezno utemeljila svoj zahtevek za podaljšanje prehodnega odstopanja. Komisijo je obvestila, da je v letu 2009 sprejela potrebne nefinančne pripravljalne ukrepe za dodelitev novih frekvenc nacionalnim varnostnim službam v zameno za frekvenčni pas 2 500–2 690 MHz ter da bo leta 2010 imela potrebna finančna sredstva za uvedbo novega mobilnega radijskega komunikacijskega sistema, ki se bo uporabljal za namene nacionalne varnosti.

| (5) | Člani Odbora za radiofrekvenčni spekter na seji Odbora 10. in 11. decembra 2009 niso imeli pripomb na podaljšanje prehodnega odstopanja. |
| --- | --- |

(5)

Člani Odbora za radiofrekvenčni spekter na seji Odbora 10. in 11. decembra 2009 niso imeli pripomb na podaljšanje prehodnega odstopanja.

| (6) | Z zahtevanim podaljšanjem se izvajanje Odločbe 2008/477/ES ne bi po nepotrebnem preložilo, konkurenčne in regulativne razmere pa se v državah članicah ne bi neprimerno razlikovale. Zahteva je upravičena in podaljšanje prehodnega odstopanja za eno leto bi bilo smiselno, da se olajša celovito izvajanje Odločbe 2008/477/ES – |
| --- | --- |

(6)

Z zahtevanim podaljšanjem se izvajanje Odločbe 2008/477/ES ne bi po nepotrebnem preložilo, konkurenčne in regulativne razmere pa se v državah članicah ne bi neprimerno razlikovale. Zahteva je upravičena in podaljšanje prehodnega odstopanja za eno leto bi bilo smiselno, da se olajša celovito izvajanje Odločbe 2008/477/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2009/1/ES se spremeni:

| 1. | v členu 1 se „31. decembra 2009“ nadomesti z „31. decembra 2010“ in „31. decembra 2010“ z „31. decembra 2011“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se „31. decembra 2009“ nadomesti z „31. decembra 2010“ in „31. decembra 2010“ z „31. decembra 2011“;

| 2. | v členu 3 se „16. januarja 2010“ nadomesti s „16. januarja 2011“ in „16. januarja 2011“ s „16. januarja 2012“. |
| --- | --- |

2.

v členu 3 se „16. januarja 2010“ nadomesti s „16. januarja 2011“ in „16. januarja 2011“ s „16. januarja 2012“.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Bolgarijo.

V Bruslju, 31. marca 2010

Za Komisijo

Neelie KROES

Podpredsednica

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 163, 24.6.2008, str. 37.

2

(3)  UL L 2, 6.1.2009, str. 6.

3

---