# Europeiska unionens L 140/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.140.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 140 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången8 juni 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.140.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 140

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången8 juni 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om dagen för ikraftträdande av konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, undertecknad i Lugano den 30 oktober 2007 | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 av den 3 juni 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 | 2 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 493/2010 av den 7 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 234/2004 rörande vissa restriktiva åtgärder med avseende på Liberia | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 494/2010 av den 25 maj 2010 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan | 19 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 495/2010 av den 7 juni 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 21 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 496/2010 av den 7 juni 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10 | 23 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/310/EU |
| | * | Rådets beslut av den 3 juni 2010 om utnämning av en polsk ledamot i Regionkommittén | 25 |
| | | 2010/311/EU |
| | * | Rådets beslut av den 3 juni 2010 om utnämning av sex italienska ledamöter och fyra italienska suppleanter i Regionkommittén | 26 |
| | | 2010/312/EU |
| | * | Rådets beslut av den 3 juni 2010 om utnämning av tre danska suppleanter i Regionkommittén | 27 |
| | | 2010/313/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 7 juni 2010 om godkännande av att fysiska kontroller enligt förordning (EG) nr 669/2009 utförs i foder- och livsmedelsföretagares godkända lokaler i Cypern
  [delgivet med nr K(2010) 3525]

   (
  1
  ) | 28 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om dagen för ikraftträdande av konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, undertecknad i Lugano den 30 oktober 2007

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 av den 3 juni 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

2

*

Rådets förordning (EU) nr 493/2010 av den 7 juni 2010 om ändring av förordning (EG) nr 234/2004 rörande vissa restriktiva åtgärder med avseende på Liberia

17

*

Kommissionens förordning (EU) nr 494/2010 av den 25 maj 2010 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

19

Kommissionens förordning (EU) nr 495/2010 av den 7 juni 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

21

Kommissionens förordning (EU) nr 496/2010 av den 7 juni 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

23

BESLUT

2010/310/EU

*

Rådets beslut av den 3 juni 2010 om utnämning av en polsk ledamot i Regionkommittén

25

2010/311/EU

*

Rådets beslut av den 3 juni 2010 om utnämning av sex italienska ledamöter och fyra italienska suppleanter i Regionkommittén

26

2010/312/EU

*

Rådets beslut av den 3 juni 2010 om utnämning av tre danska suppleanter i Regionkommittén

27

2010/313/EU

*

Kommissionens beslut av den 7 juni 2010 om godkännande av att fysiska kontroller enligt förordning (EG) nr 669/2009 utförs i foder- och livsmedelsföretagares godkända lokaler i Cypern
  [delgivet med nr K(2010) 3525]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 3525]

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/1

---

Information om dagen för ikraftträdande av konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, undertecknad i Lugano den 30 oktober 2007

Konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1), undertecknad i Lugano den 30 oktober 2007, trädde i kraft mellan Europeiska unionen och Norge och Danmark den 1 januari 2010 i enlighet med artikel 69.4 och 69.5 i konventionen.

---

(1)  EUT L 147, 10.6.2009, s. 5. Den förklarande rapporten till konventionen har offentliggjorts i EUT C 319, 23.12.2009, s. 1.

---

FÖRORDNINGAR

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/2

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 492/2010

av den 3 juni 2010

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9 och 11.2,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EG) nr 435/2004 (2) införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) och Indonesien (nedan tillsammans kallade de berörda länderna). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 435/2004 (2) införde rådet, efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) och Indonesien (nedan tillsammans kallade de berörda länderna).

2.   DEN AKTUELLA UNDERSÖKNINGEN

2.1   BEGÄRAN OM ÖVERSYN

| (2) | En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in den 11 december 2008 av Productos Aditivos SA, som är den enda tillverkaren av natriumcyklamat i unionen. |
| --- | --- |

(2)

En begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in den 11 december 2008 av Productos Aditivos SA, som är den enda tillverkaren av natriumcyklamat i unionen.

| (3) | Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(3)

Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin.

2.2   INLEDANDE

| (4) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde den 10 mars 2009 en undersökning enligt artikel 11.2 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) (nedan kallat tillkännagivandet). |
| --- | --- |

(4)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde den 10 mars 2009 en undersökning enligt artikel 11.2 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) (nedan kallat tillkännagivandet).

2.3   UNDERSÖKNINGSPERIOD

| (5) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 2008 till den 31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 2005 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(5)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 2008 till den 31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 2005 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

3.   PARTER SOM BERÖRS AV UNDERSÖKNINGEN

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt den sökande unionstillverkaren, berörda importörer, leverantörer och användare, de berörda exporterande tillverkarna i Kina och Indonesien samt myndigheterna i de berörda länderna om att översynen hade inletts. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt den sökande unionstillverkaren, berörda importörer, leverantörer och användare, de berörda exporterande tillverkarna i Kina och Indonesien samt myndigheterna i de berörda länderna om att översynen hade inletts.

| (7) | De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda, men det var inte någon som lämnade in en sådan begäran till kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda, men det var inte någon som lämnade in en sådan begäran till kommissionen.

| (8) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla tillverkare i Kina och Indonesien som man visste var berörda. Två företag från Kina som båda tillhörde den Hongkongbaserade gruppen Rainbow Rich Industrial Ltd och två företag från Indonesien förklarade sig villiga att samarbeta och besvarade frågeformuläret om dumpning. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla tillverkare i Kina och Indonesien som man visste var berörda. Två företag från Kina som båda tillhörde den Hongkongbaserade gruppen Rainbow Rich Industrial Ltd och två företag från Indonesien förklarade sig villiga att samarbeta och besvarade frågeformuläret om dumpning.

| (9) | Ytterligare två kinesiska tillverkare, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, och Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig tillkänna. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att de företagen inte dumpade på unionsmarknaden. Fang Da Food Additive (Shenzhen) och Fang Da Food Additive (Yan Quan) omfattas följaktligen inte av denna översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(9)

Ytterligare två kinesiska tillverkare, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, och Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig tillkänna. I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att de företagen inte dumpade på unionsmarknaden. Fang Da Food Additive (Shenzhen) och Fang Da Food Additive (Yan Quan) omfattas följaktligen inte av denna översyn vid giltighetstidens utgång.

4.   KONTROLL AV DE UPPGIFTER SOM INKOMMIT

| (10) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  4.1 | EXPORTERANDE TILLVERKARE I KINA






  — | Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

4.1

EXPORTERANDE TILLVERKARE I KINA

—

Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen

| — | Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing |
| --- | --- |

—

Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing

| — | och det närstående företaget Rainbow Rich Industrial Ltd (Hongkong) |
| --- | --- |

—

och det närstående företaget Rainbow Rich Industrial Ltd (Hongkong)

| 4.2 | EXPORTERANDE TILLVERKARE I INDONESIEN






  — | PT Golden Sari (kemisk industri), Bandar Lampung |
| --- | --- | --- |

4.2

EXPORTERANDE TILLVERKARE I INDONESIEN

—

PT Golden Sari (kemisk industri), Bandar Lampung

| — | PT Tunggak Waru Semi, Solo |
| --- | --- |

—

PT Tunggak Waru Semi, Solo

| 4.3 | TILLVERKARE INOM UNIONSINDUSTRIN






  — | Productos Aditivos SA, Spanien |
| --- | --- | --- |

4.3

TILLVERKARE INOM UNIONSINDUSTRIN

—

Productos Aditivos SA, Spanien

| 4.4 | ICKE- NÄRSTÅENDE IMPORTÖR/HANDLARE






  — | Beneo Palatinit GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- |

4.4

ICKE- NÄRSTÅENDE IMPORTÖR/HANDLARE

—

Beneo Palatinit GmbH, Tyskland

| 4.5 | ANVÄNDARE






  — | Schweppes International Ltd, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

4.5

ANVÄNDARE

—

Schweppes International Ltd, Nederländerna

5.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (11) | Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera införandet av antidumpningstullar på import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien. |
| --- | --- |

(11)

Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera införandet av antidumpningstullar på import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien.

| (12) | I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beviljades parterna också en period under vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen beviljades parterna också en period under vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.

| (13) | Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga undersökningsresultaten i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades, och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga undersökningsresultaten i enlighet med detta.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   BERÖRD PRODUKT

| (14) | Den produkt som berörs av detta förfarande är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00. |
| --- | --- |

(14)

Den produkt som berörs av detta förfarande är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00.

| (15) | I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen har det vid denna översyn bekräftats att natriumcyklamat är en stapelvara som används som livsmedelstillsats, godkänd i Europeiska unionen och i många andra länder som sötningsmedel i mat och dryck med lågt kaloriinnehåll eller för dietiskt bruk. Livsmedelsindustrin använder natriumcyklamat i stor omfattning, såväl som tillsatsmedel som för framställning av lågkalori- och dietsötningsmedel. Små mängder används dessutom av läkemedelsindustrin. |
| --- | --- |

(15)

I likhet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen har det vid denna översyn bekräftats att natriumcyklamat är en stapelvara som används som livsmedelstillsats, godkänd i Europeiska unionen och i många andra länder som sötningsmedel i mat och dryck med lågt kaloriinnehåll eller för dietiskt bruk. Livsmedelsindustrin använder natriumcyklamat i stor omfattning, såväl som tillsatsmedel som för framställning av lågkalori- och dietsötningsmedel. Små mängder används dessutom av läkemedelsindustrin.

2.   LIKADAN PRODUKT

| (16) | Liksom i den ursprungliga undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i Kina och Indonesien och säljs till unionen har samma fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av sökanden, eller som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indonesien, som även användes som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet för Kina. |
| --- | --- |

(16)

Liksom i den ursprungliga undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i Kina och Indonesien och säljs till unionen har samma fysiska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på unionsmarknaden av sökanden, eller som den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indonesien, som även användes som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet för Kina.

| (17) | Alla dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Alla dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

1.   INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

| (18) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. Det erinras om att behandling som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden inte omprövas i samband med undersökningarna enligt den artikeln. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. Det erinras om att behandling som företag som är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden inte omprövas i samband med undersökningarna enligt den artikeln.

| (19) | I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma allmänna metoder som i den ursprungliga undersökningen under förutsättning att omständigheterna inte hade förändrats. För att fastställa sannolikheten för att dumpningen fortsätter eller återkommer, gjordes, i enlighet med sedvanlig praxis, ett stickprov av transaktionerna genom att man använde sig av uppgifter från fyra månader, som alla var den sista månaden i ett kvartal, under översynsperioden. Resultatet kontrollerades genom att man också analyserade flera andra transaktioner. Ingen aktör protesterade mot detta tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma allmänna metoder som i den ursprungliga undersökningen under förutsättning att omständigheterna inte hade förändrats. För att fastställa sannolikheten för att dumpningen fortsätter eller återkommer, gjordes, i enlighet med sedvanlig praxis, ett stickprov av transaktionerna genom att man använde sig av uppgifter från fyra månader, som alla var den sista månaden i ett kvartal, under översynsperioden. Resultatet kontrollerades genom att man också analyserade flera andra transaktioner. Ingen aktör protesterade mot detta tillvägagångssätt.

| (20) | Uppgifter från Eurostat visade att mellan 3 000 och 5 000 ton av den berörda produkten importerades till unionen under översynsperioden. Av dessa kom mer än 90 % från Kina och resten från Indonesien. Det finns praktiskt taget ingen import som registrerades från andra länder. |
| --- | --- |

(20)

Uppgifter från Eurostat visade att mellan 3 000 och 5 000 ton av den berörda produkten importerades till unionen under översynsperioden. Av dessa kom mer än 90 % från Kina och resten från Indonesien. Det finns praktiskt taget ingen import som registrerades från andra länder.

2.   DUMPNING AV IMPORT UNDER UNDERSÖKNINGSPERIODEN

2.1   FOLKREPUBLIKEN KINA

2.1.1   
  Jämförbart land

| (21) | Bortsett från företag som beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Bortsett från företag som beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen, fastställdes normalvärdet för Kina i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (22) | I den föregående undersökningen användes Indonesien som lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina. |
| --- | --- |

(22)

I den föregående undersökningen användes Indonesien som lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina.

| (23) | Detta val föreslogs av kommissionen i tillkännagivandet om inledande, och ingen berörd part har motsatt sig detta val inom tidsfristerna. |
| --- | --- |

(23)

Detta val föreslogs av kommissionen i tillkännagivandet om inledande, och ingen berörd part har motsatt sig detta val inom tidsfristerna.

| (24) | Priserna i Indonesien ansågs därför vara ett rimligt substitut för priserna i Kina, eftersom Indonesien har en konkurrenskraftig inhemsk marknad, med ökande import från Kina och med minst sex aktiva tillverkare. Det verkar dessutom som om den produkt som berörs av undersökningen bara tillverkas i unionen, Kina och Indonesien. Inga bevis har framkommit om motsatsen i den nuvarande undersökningen. |
| --- | --- |

(24)

Priserna i Indonesien ansågs därför vara ett rimligt substitut för priserna i Kina, eftersom Indonesien har en konkurrenskraftig inhemsk marknad, med ökande import från Kina och med minst sex aktiva tillverkare. Det verkar dessutom som om den produkt som berörs av undersökningen bara tillverkas i unionen, Kina och Indonesien. Inga bevis har framkommit om motsatsen i den nuvarande undersökningen.

| (25) | Indonesien har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn. |
| --- | --- |

(25)

Indonesien har därför använts som jämförbart land med marknadsekonomi i denna översyn.

2.1.2   
  Samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare

2.1.2.1   Inledande anmärkningar

| (26) | Såsom anges i skäl 8 samarbetade i denna översyn två tillverkare som tillhör samma Hongkongbaserade företagsgrupp, Rainbow Rich Industries. De stod för mer än hälften av exporten till unionen under översynsperioden. Utan beaktande av tillverkning och försäljningsvolym för de företag som inte omfattas av förfarandet, stod dessa samarbetsvilliga tillverkare för mer än tre fjärdedelar av den sammanlagda kinesiska tillverkningen och nästan hälften av dess kapacitet. Representativiteten när det gäller exporten till unionen var mer än 80 %. Mot bakgrund av denna samarbetsnivå, användes detaljerade upplysningar från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(26)

Såsom anges i skäl 8 samarbetade i denna översyn två tillverkare som tillhör samma Hongkongbaserade företagsgrupp, Rainbow Rich Industries. De stod för mer än hälften av exporten till unionen under översynsperioden. Utan beaktande av tillverkning och försäljningsvolym för de företag som inte omfattas av förfarandet, stod dessa samarbetsvilliga tillverkare för mer än tre fjärdedelar av den sammanlagda kinesiska tillverkningen och nästan hälften av dess kapacitet. Representativiteten när det gäller exporten till unionen var mer än 80 %. Mot bakgrund av denna samarbetsnivå, användes detaljerade upplysningar från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning från Kina.

| (27) | Ett av de samarbetsvilliga företagen, Golden Time Enterprises (Shenzhen), exporterade betydande kvantiteter till unionen under översynsperioden, medan systerföretaget Jintian Enterprises (Nanjing) inte exporterade till unionen efter införandet av åtgärder. De uppgifter som samlades in i samband med kontrollen på plats av det företag som inte exporterade, Jintian Enterprises (Nanjing), gav emellertid en mer detaljerad insyn i den kinesiska inhemska marknaden, där företaget har en betydande marknadsandel och del av den installerade kapaciteten. |
| --- | --- |

(27)

Ett av de samarbetsvilliga företagen, Golden Time Enterprises (Shenzhen), exporterade betydande kvantiteter till unionen under översynsperioden, medan systerföretaget Jintian Enterprises (Nanjing) inte exporterade till unionen efter införandet av åtgärder. De uppgifter som samlades in i samband med kontrollen på plats av det företag som inte exporterade, Jintian Enterprises (Nanjing), gav emellertid en mer detaljerad insyn i den kinesiska inhemska marknaden, där företaget har en betydande marknadsandel och del av den installerade kapaciteten.

| (28) | Under undersökningen hävdade ett kinesiskt företag att det hålls regelbundna möten mellan de största inhemska tillverkarna för att fastställa ett referenspris för den kinesiska inhemska marknaden. Med tanke på dessa tillverkares dominerande ställning, verkar detta arrangemang framgångsrikt hålla kvar de kinesiska inhemska priserna på en ganska hög nivå. |
| --- | --- |

(28)

Under undersökningen hävdade ett kinesiskt företag att det hålls regelbundna möten mellan de största inhemska tillverkarna för att fastställa ett referenspris för den kinesiska inhemska marknaden. Med tanke på dessa tillverkares dominerande ställning, verkar detta arrangemang framgångsrikt hålla kvar de kinesiska inhemska priserna på en ganska hög nivå.

2.1.2.2   Normalvärde

| (29) | Normalvärdet för Golden Time Enterprises (Shenzhen) beräknades som det vägda genomsnittliga priset på all inhemsk försäljning under översynsperioden, som oberoende kunder betalat eller skulle betala för produkttypen i fråga. |
| --- | --- |

(29)

Normalvärdet för Golden Time Enterprises (Shenzhen) beräknades som det vägda genomsnittliga priset på all inhemsk försäljning under översynsperioden, som oberoende kunder betalat eller skulle betala för produkttypen i fråga.

2.1.2.3   Exportpris

| (30) | Exportpriset för Golden Time Enterprises (Shenzhen) var det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid exportförsäljning till unionen, efter justering. |
| --- | --- |

(30)

Exportpriset för Golden Time Enterprises (Shenzhen) var det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid exportförsäljning till unionen, efter justering.

2.1.2.4   Prisjämförelse

| (31) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för kostnader för land- och sjötransport, försäkring, krediter, hantering och förpackning. |
| --- | --- |

(31)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. I syfte att få en rättvis jämförelse i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen beaktades olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för kostnader för land- och sjötransport, försäkring, krediter, hantering och förpackning.

2.1.2.5   Dumpningsmarginal

| (32) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produkttyp på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick det att dumpning förelåg under översynsperioden, och att denna var på en betydligt högre nivå än i den ursprungliga undersökningen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid unionens gräns, var mer än 30 % för Golden Time Enterprises. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produkttyp på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick det att dumpning förelåg under översynsperioden, och att denna var på en betydligt högre nivå än i den ursprungliga undersökningen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid unionens gräns, var mer än 30 % för Golden Time Enterprises.

2.1.3   
  Andra kinesiska exporterande tillverkare

2.1.3.1   Inledande anmärkningar

| (33) | Den övriga importen från Kina stod för mindre än 5 % av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(33)

Den övriga importen från Kina stod för mindre än 5 % av förbrukningen i unionen.

| (34) | Kommissionen baserade sina slutsatser om de övriga kinesiska exporterande tillverkarna på uppgifter som samlats in i undersökningen och på den officiella statistiken från Eurostat. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen baserade sina slutsatser om de övriga kinesiska exporterande tillverkarna på uppgifter som samlats in i undersökningen och på den officiella statistiken från Eurostat.

2.1.3.2   Normalvärde

| (35) | Normalvärdet för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna fastställdes till det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris som tillämpades av de indonesiska tillverkarna vid försäljning till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(35)

Normalvärdet för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna fastställdes till det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris som tillämpades av de indonesiska tillverkarna vid försäljning till oberoende kunder.

2.1.3.3   Exportpris

| (36) | Exportpriset för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter gjordes detta genom hänvisning till det genomsnittliga importpriset cif vid unionens gräns i enlighet med Eurostats importstatistik för översynsperioden. |
| --- | --- |

(36)

Exportpriset för de icke-samarbetsvilliga kinesiska exportörerna fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter gjordes detta genom hänvisning till det genomsnittliga importpriset cif vid unionens gräns i enlighet med Eurostats importstatistik för översynsperioden.

2.1.3.4   Prisjämförelse

| (37) | Det vägda genomsnittliga exportpriset för de återstående exporterande tillverkarna från Kina jämfördes med det vägda genomsnittliga normalvärdet för de kontrollerade indonesiska tillverkarna, fritt fabrik och i samma handelsled. |
| --- | --- |

(37)

Det vägda genomsnittliga exportpriset för de återstående exporterande tillverkarna från Kina jämfördes med det vägda genomsnittliga normalvärdet för de kontrollerade indonesiska tillverkarna, fritt fabrik och i samma handelsled.

| (38) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för kostnader för land- och sjötransport, försäkring, hantering och förpackning. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter, baserades justeringarna på de kontrollerade kostnader som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina hade. |
| --- | --- |

(38)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för kostnader för land- och sjötransport, försäkring, hantering och förpackning. I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter, baserades justeringarna på de kontrollerade kostnader som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina hade.

2.1.3.5   Dumpningsmarginal

| (39) | Dumpningsmarginalen beräknades som det belopp med vilket normalvärdet, beräknat såsom anges i skäl 35, översteg exportpriset, som fastställdes såsom anges i skäl 36. De resultat som erhållits på detta sätt tyder på klart fortsatt dumpning under åtgärdernas giltighetstid, med en dumpningsmarginal på mer än 5 %. |
| --- | --- |

(39)

Dumpningsmarginalen beräknades som det belopp med vilket normalvärdet, beräknat såsom anges i skäl 35, översteg exportpriset, som fastställdes såsom anges i skäl 36. De resultat som erhållits på detta sätt tyder på klart fortsatt dumpning under åtgärdernas giltighetstid, med en dumpningsmarginal på mer än 5 %.

2.1.4   
  Slutsatser om dumpningen från Kina

| (40) | Mot denna bakgrund, dras det slutsatsen att dumpningen från Kina har fortsatt under den tid som åtgärderna har tillämpats. |
| --- | --- |

(40)

Mot denna bakgrund, dras det slutsatsen att dumpningen från Kina har fortsatt under den tid som åtgärderna har tillämpats.

2.2   INDONESIEN

2.2.1   
  Inledande anmärkningar

| (41) | Såsom anges i skäl 8, samarbetade i denna översyn två tillverkare, PT Golden Sari och PT Tunggak Waru Semi. Representativiteten när det gäller exporten till unionen var på mellan 40 % och 60 % under översynsperioden (4). |
| --- | --- |

(41)

Såsom anges i skäl 8, samarbetade i denna översyn två tillverkare, PT Golden Sari och PT Tunggak Waru Semi. Representativiteten när det gäller exporten till unionen var på mellan 40 % och 60 % under översynsperioden (4).

| (42) | De uppgifter som kommissionen inhämtat visade att det finns ytterligare minst fyra tillverkare av den berörda produkten i Indonesien. Enligt dessa uppgifter stod de samarbetsvilliga tillverkarna för cirka en tredjedel av den sammanlagda indonesiska tillverkningen och kapaciteten. Samarbetet från Indonesiens sida har därför varit lågt i denna översyn. |
| --- | --- |

(42)

De uppgifter som kommissionen inhämtat visade att det finns ytterligare minst fyra tillverkare av den berörda produkten i Indonesien. Enligt dessa uppgifter stod de samarbetsvilliga tillverkarna för cirka en tredjedel av den sammanlagda indonesiska tillverkningen och kapaciteten. Samarbetet från Indonesiens sida har därför varit lågt i denna översyn.

| (43) | Mot bakgrund av ovanstående och enligt artikel 18 i grundförordningen, har uppgifterna om inhemska priser, exportpriser till andra länder samt tillverkning och kapacitet för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exporttillverkarna baserats på de bästa fakta som stod till förfogande, däribland uppgifter i klagomålet och allmänt tillgängliga uppgifter. De behöriga indonesiska myndigheterna underrättades om att artikel 18 tillämpats och varför. Inga synpunkter på detta lämnades in av de indonesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(43)

Mot bakgrund av ovanstående och enligt artikel 18 i grundförordningen, har uppgifterna om inhemska priser, exportpriser till andra länder samt tillverkning och kapacitet för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exporttillverkarna baserats på de bästa fakta som stod till förfogande, däribland uppgifter i klagomålet och allmänt tillgängliga uppgifter. De behöriga indonesiska myndigheterna underrättades om att artikel 18 tillämpats och varför. Inga synpunkter på detta lämnades in av de indonesiska myndigheterna.

| (44) | Av de två samarbetsvilliga företagen, var det bara ett, PT Golden Sari, som exporterade till unionen under översynsperioden. Även om en individuell dumpningsmarginal inte kunde fastställas för PT Tunggak Waru Semi, eftersom detta företag inte exporterade till unionen under översynsperioden, användes företagets uppgifter för att få fram information om bland annat tillverkning, kapacitet och export till marknader i tredjeländer, vilket gav en mer detaljerad insyn i den indonesiska inhemska marknaden och exportmarknaderna. |
| --- | --- |

(44)

Av de två samarbetsvilliga företagen, var det bara ett, PT Golden Sari, som exporterade till unionen under översynsperioden. Även om en individuell dumpningsmarginal inte kunde fastställas för PT Tunggak Waru Semi, eftersom detta företag inte exporterade till unionen under översynsperioden, användes företagets uppgifter för att få fram information om bland annat tillverkning, kapacitet och export till marknader i tredjeländer, vilket gav en mer detaljerad insyn i den indonesiska inhemska marknaden och exportmarknaderna.

2.2.2   
  Samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkare

2.2.2.1   Normalvärde

| (45) | Normalvärdet för PT Golden Sari beräknades som det vägda genomsnittliga priset på all inhemsk försäljning under översynsperioden som oberoende kunder betalat eller skulle betala för produkttypen i fråga. |
| --- | --- |

(45)

Normalvärdet för PT Golden Sari beräknades som det vägda genomsnittliga priset på all inhemsk försäljning under översynsperioden som oberoende kunder betalat eller skulle betala för produkttypen i fråga.

2.2.2.2   Exportpris

| (46) | Exportpriset för PT Golden Sari fastställdes på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas under översynsperioden vid försäljning till oberoende kunder i unionen. |
| --- | --- |

(46)

Exportpriset för PT Golden Sari fastställdes på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas under översynsperioden vid försäljning till oberoende kunder i unionen.

2.2.2.3   Prisjämförelse

| (47) | Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. |
| --- | --- |

(47)

Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset till unionen för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled.

| (48) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för internationell frakt, försäkring, inhemsk frakt, förpacknings- och kreditkostnader. |
| --- | --- |

(48)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för internationell frakt, försäkring, inhemsk frakt, förpacknings- och kreditkostnader.

2.2.2.4   Dumpningsmarginal

| (49) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att ingen dumpning från företaget PT Golden Sari hade ägt rum under översynsperioden. |
| --- | --- |

(49)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att ingen dumpning från företaget PT Golden Sari hade ägt rum under översynsperioden.

2.2.3   
  Andra indonesiska exporterande tillverkare

2.2.3.1   Inledande anmärkningar

| (50) | På grund av Indonesiens låga nivå av samarbetsvilja (se skäl 43), fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exportörerna på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

På grund av Indonesiens låga nivå av samarbetsvilja (se skäl 43), fastställdes dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exportörerna på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

2.2.3.2   Normalvärde

| (51) | Normalvärdet beräknades som det vägda genomsnittliga normalvärde som beräknats för de två samarbetsvilliga tillverkarna. |
| --- | --- |

(51)

Normalvärdet beräknades som det vägda genomsnittliga normalvärde som beräknats för de två samarbetsvilliga tillverkarna.

2.2.3.3   Exportpris

| (52) | I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter fastställdes exportpriset för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exportörerna på grundval av det genomsnittliga importpriset cif vid unionens gräns enligt Eurostats importstatistik för översynsperioden. |
| --- | --- |

(52)

I avsaknad av andra mer tillförlitliga uppgifter fastställdes exportpriset för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exportörerna på grundval av det genomsnittliga importpriset cif vid unionens gräns enligt Eurostats importstatistik för översynsperioden.

2.2.3.4   Prisjämförelse

| (53) | Det vägda genomsnittliga exportpris till unionen när det gäller Indonesien som man på så sätt fick fram jämfördes på nivån fritt fabrik med det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för de samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna. |
| --- | --- |

(53)

Det vägda genomsnittliga exportpris till unionen när det gäller Indonesien som man på så sätt fick fram jämfördes på nivån fritt fabrik med det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för de samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna.

| (54) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för kostnader för internationell frakt, försäkring, inhemsk frakt, hantering, förpackning och kredit. |
| --- | --- |

(54)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, togs genom justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. I detta avseende gjordes justeringar för kostnader för internationell frakt, försäkring, inhemsk frakt, hantering, förpackning och kredit.

2.2.3.5   Dumpningsmarginal

| (55) | Det framgick av jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset att dumpning förekom. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif unionens gräns, var nära 30 %. |
| --- | --- |

(55)

Det framgick av jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset att dumpning förekom. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif unionens gräns, var nära 30 %.

2.2.4   
  Slutsatser om dumpningen från Indonesien

| (56) | Mot denna bakgrund, drogs det slutsatsen att de flesta av de indonesiska tillverkarna har fortsatt att dumpa under den tid som åtgärderna har tillämpats. |
| --- | --- |

(56)

Mot denna bakgrund, drogs det slutsatsen att de flesta av de indonesiska tillverkarna har fortsatt att dumpa under den tid som åtgärderna har tillämpats.

3.   UTVECKLINGEN AV IMPORTEN OM ÅTGÄRDERNA SKULLE UPPHÖRA ATT GÄLLA

| (57) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna mot Kina och Indonesien skulle upphävas. |
| --- | --- |

(57)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna mot Kina och Indonesien skulle upphävas.

| (58) | I syfte att fastställa om det är sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna upphävs, undersökte kommissionen tillgängliga uppgifter om exportörernas omständigheter och marknadsvillkor. Analysen gjordes i huvudsak på grundval av tillgänglig information, dvs. uppgifter i de samarbetsvilliga tillverkarnas svar på frågeformulären, vilka verifierades under kontrollbesöken. Andra informationskällor har också använts, som till exempel importstatistik från Eurostat och officiell export- och marknadsstatistik från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(58)

I syfte att fastställa om det är sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna upphävs, undersökte kommissionen tillgängliga uppgifter om exportörernas omständigheter och marknadsvillkor. Analysen gjordes i huvudsak på grundval av tillgänglig information, dvs. uppgifter i de samarbetsvilliga tillverkarnas svar på frågeformulären, vilka verifierades under kontrollbesöken. Andra informationskällor har också använts, som till exempel importstatistik från Eurostat och officiell export- och marknadsstatistik från de berörda länderna.

3.1   KINA

3.1.1   
  Inledande anmärkningar

| (59) | Såsom anges i skäl 26, stod de samarbetsvilliga tillverkarna för mer än tre fjärdedelar av den kinesiska tillverkningen under översynsperioden. På grund av den goda samarbetsviljan, beslöt man att tillförlitliga uppgifter om exporten av den berörda produkten till unionen under översynsperioden kunde inhämtas direkt från den exporterande tillverkaren. Uppgifter om den kinesiska inhemska marknaden har mera allmänt inhämtats från båda de kontrollerade tillverkarna. |
| --- | --- |

(59)

Såsom anges i skäl 26, stod de samarbetsvilliga tillverkarna för mer än tre fjärdedelar av den kinesiska tillverkningen under översynsperioden. På grund av den goda samarbetsviljan, beslöt man att tillförlitliga uppgifter om exporten av den berörda produkten till unionen under översynsperioden kunde inhämtas direkt från den exporterande tillverkaren. Uppgifter om den kinesiska inhemska marknaden har mera allmänt inhämtats från båda de kontrollerade tillverkarna.

| (60) | Det erinras om att undersökningen visade att dumpningen från de kinesiska företag som berörs av denna översyn har fortsatt på en betydligt högre nivå än den som fastställdes under den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(60)

Det erinras om att undersökningen visade att dumpningen från de kinesiska företag som berörs av denna översyn har fortsatt på en betydligt högre nivå än den som fastställdes under den ursprungliga undersökningen.

3.1.2   
  Outnyttjad kapacitet och lager

| (61) | Enligt de uppgifter som kommissionen inhämtade under sin undersökning, är den fritt tillgängliga produktionskapaciteten för de kinesiska företag som berörs flera gånger större än unionsmarknadens storlek. Undersökningen visade att den inhemska förbrukningen i Kina troligtvis inte kan absorbera denna extra kapacitet i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(61)

Enligt de uppgifter som kommissionen inhämtade under sin undersökning, är den fritt tillgängliga produktionskapaciteten för de kinesiska företag som berörs flera gånger större än unionsmarknadens storlek. Undersökningen visade att den inhemska förbrukningen i Kina troligtvis inte kan absorbera denna extra kapacitet i någon större utsträckning.

| (62) | En kinesisk tillverkare hävdade att företaget hade för avsikt att avsevärt minska produktionskapaciteten efter översynsperioden. Ingen understödjande bevisning till detta påstående lades emellertid fram. Även om detta teoretiskt kan leda till en minskning av den kinesiska kapaciteten skulle detta uppmuntra resten av de kinesiska tillverkarna att öka utnyttjandet av den fritt tillgängliga kapaciteten för att fylla den lucka som skulle uppstå i Kinas export. |
| --- | --- |

(62)

En kinesisk tillverkare hävdade att företaget hade för avsikt att avsevärt minska produktionskapaciteten efter översynsperioden. Ingen understödjande bevisning till detta påstående lades emellertid fram. Även om detta teoretiskt kan leda till en minskning av den kinesiska kapaciteten skulle detta uppmuntra resten av de kinesiska tillverkarna att öka utnyttjandet av den fritt tillgängliga kapaciteten för att fylla den lucka som skulle uppstå i Kinas export.

| (63) | Andra tredjeländers förmåga att absorbera några större extra volymer av kinesisk import är dessutom begränsad. Till att börja med finns det flera större länder som inte importerar den berörda produkten av lagstiftningsskäl (bland annat Förenta staterna, Indien, Japan, Mexiko, Sydkorea och hela Mellanöstern). Enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen är det dessutom inte troligt att de andra stora marknaderna för natriumcyklamat (Sydamerika, Sydafrika och Asien) kommer att växa i någon större utsträckning under de kommande åren. Unionen skulle därför förbli en huvudmarknad för produkten, och skulle förbli attraktiv inte bara på grund av sin storlek utan också på grund av sina välkända, väletablerade distributionskanaler för importen av produkten. |
| --- | --- |

(63)

Andra tredjeländers förmåga att absorbera några större extra volymer av kinesisk import är dessutom begränsad. Till att börja med finns det flera större länder som inte importerar den berörda produkten av lagstiftningsskäl (bland annat Förenta staterna, Indien, Japan, Mexiko, Sydkorea och hela Mellanöstern). Enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen är det dessutom inte troligt att de andra stora marknaderna för natriumcyklamat (Sydamerika, Sydafrika och Asien) kommer att växa i någon större utsträckning under de kommande åren. Unionen skulle därför förbli en huvudmarknad för produkten, och skulle förbli attraktiv inte bara på grund av sin storlek utan också på grund av sina välkända, väletablerade distributionskanaler för importen av produkten.

| (64) | Det övervägdes till sist huruvida överskottskapaciteten kunde ledas över till tillverkning av andra produkter inom de berörda företagen. Detta är emellertid inte troligt, eftersom de kontrollerade tillverkarna inte tillverkar någon annan produkt i några betydande mängder och det finns inga belägg för att andra kinesiska tillverkare av natriumcyklamat lätt skulle kunna lägga om till andra produkter. |
| --- | --- |

(64)

Det övervägdes till sist huruvida överskottskapaciteten kunde ledas över till tillverkning av andra produkter inom de berörda företagen. Detta är emellertid inte troligt, eftersom de kontrollerade tillverkarna inte tillverkar någon annan produkt i några betydande mängder och det finns inga belägg för att andra kinesiska tillverkare av natriumcyklamat lätt skulle kunna lägga om till andra produkter.

| (65) | Det föregående tyder på att det är sannolikt med fortsatt betydande exportvolymer från Kina till unionen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(65)

Det föregående tyder på att det är sannolikt med fortsatt betydande exportvolymer från Kina till unionen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.1.3   
  Förhållandet mellan priserna i unionen och priserna på den kinesiska inhemska marknaden

| (66) | Kommissionen konstaterade att de betydande importvolymerna från Kina såldes i unionen till priser som var lägre än priserna på den kinesiska inhemska marknaden. Försäljningspriserna på denna import måste, med tanke på nivå och marknadsandel för den dumpade kinesiska importen, anses som referenspris i unionen. Andra kinesiska exportörer som vill komma in på marknaden för att sälja i betydande volymer skulle med största sannolikhet rätta sig efter dessa priser och således bedriva dumpning. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen konstaterade att de betydande importvolymerna från Kina såldes i unionen till priser som var lägre än priserna på den kinesiska inhemska marknaden. Försäljningspriserna på denna import måste, med tanke på nivå och marknadsandel för den dumpade kinesiska importen, anses som referenspris i unionen. Andra kinesiska exportörer som vill komma in på marknaden för att sälja i betydande volymer skulle med största sannolikhet rätta sig efter dessa priser och således bedriva dumpning.

3.1.4   
  Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna på den kinesiska inhemska marknaden

| (67) | Kommissionen jämförde de kontrollerade kinesiska exportpriserna till tredjeländer med de kontrollerade kinesiska inhemska priserna för att undersöka de kinesiska exportörernas prisbeteende, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen jämförde de kontrollerade kinesiska exportpriserna till tredjeländer med de kontrollerade kinesiska inhemska priserna för att undersöka de kinesiska exportörernas prisbeteende, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (68) | Det konstaterades att exportpriserna till tredjeländer genomgående var lägre än de inhemska priserna och i linje med exportpriserna till unionen, vilket understryker att dumpningen verkar vara strukturell i denna sektor i Kina. |
| --- | --- |

(68)

Det konstaterades att exportpriserna till tredjeländer genomgående var lägre än de inhemska priserna och i linje med exportpriserna till unionen, vilket understryker att dumpningen verkar vara strukturell i denna sektor i Kina.

3.1.5   
  Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen

| (69) | Kommissionen jämförde de kinesiska exportpriserna till tredjeländer med priserna i unionen, för att utröna om det finns ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten till unionen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen jämförde de kinesiska exportpriserna till tredjeländer med priserna i unionen, för att utröna om det finns ett ekonomiskt incitament att dirigera om exporten till unionen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (70) | De kinesiska exportpriserna till tredjeländer var i allmänhet i linje med prisnivån i unionen. Detta bekräftar att det inte är sannolikt att de kinesiska exportörerna kommer att dirigera om exporten från unionen till andra marknader. |
| --- | --- |

(70)

De kinesiska exportpriserna till tredjeländer var i allmänhet i linje med prisnivån i unionen. Detta bekräftar att det inte är sannolikt att de kinesiska exportörerna kommer att dirigera om exporten från unionen till andra marknader.

3.1.6   
  Slutsatser rörande Kina

| (71) | Utvärderingen av dessa faktorer visade att de exportörer som berörs av översynen har fortsatt att exportera den berörda produkten till unionen, i betydande mängder och till dumpade priser. Den kinesiska exporten till andra tredjeländer gjordes också till dumpade priser, vilket understryker att dumpningen verkar strukturell. De kinesiska inhemska priserna är höga och det finns inget som tyder på att de kommer att minska inom överskådlig framtid. På grund av de kinesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt det faktum att unionsmarknaden är attraktiv, finns det ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om ännu större mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(71)

Utvärderingen av dessa faktorer visade att de exportörer som berörs av översynen har fortsatt att exportera den berörda produkten till unionen, i betydande mängder och till dumpade priser. Den kinesiska exporten till andra tredjeländer gjordes också till dumpade priser, vilket understryker att dumpningen verkar strukturell. De kinesiska inhemska priserna är höga och det finns inget som tyder på att de kommer att minska inom överskådlig framtid. På grund av de kinesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt det faktum att unionsmarknaden är attraktiv, finns det ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om ännu större mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas.

| (72) | Mot bakgrund av uppgifterna ovan, dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(72)

Mot bakgrund av uppgifterna ovan, dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

3.2   INDONESIEN

3.2.1   
  Inledande anmärkningar

| (73) | Såsom förklaras i skäl 42, stod de samarbetsvilliga tillverkarna för en liten andel av den indonesiska tillverkningen och kapaciteten och artikel 18 har därför tillämpats. |
| --- | --- |

(73)

Såsom förklaras i skäl 42, stod de samarbetsvilliga tillverkarna för en liten andel av den indonesiska tillverkningen och kapaciteten och artikel 18 har därför tillämpats.

| (74) | Det erinras också om att man i undersökningen har dragit slutsatsen att dumpningen från Indonesien har fortsatt under översynsperioden för de icke-samarbetsvilliga tillverkarna. |
| --- | --- |

(74)

Det erinras också om att man i undersökningen har dragit slutsatsen att dumpningen från Indonesien har fortsatt under översynsperioden för de icke-samarbetsvilliga tillverkarna.

3.2.2   
  Outnyttjad kapacitet och lager

| (75) | Under översynen fastställdes att den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien är mer än tre fjärdedelar av storleken på unionsmarknaden. Även om den samarbetsvilliga exportören inte skulle tas med, skulle den återstående fria kapaciteten ändå motsvara nästan halva unionsmarknaden. Officiell indonesisk statistik visar att indonesiska tillverkare verkar förlora marknadsandelar beroende på de kinesiska tillverkarnas aggressiva prispolitik, både på den inhemska och internationella marknaden. Det är därför troligt att Indonesiens fritt tillgängliga kapacitet kommer att öka ytterligare inom den närmaste tiden. |
| --- | --- |

(75)

Under översynen fastställdes att den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien är mer än tre fjärdedelar av storleken på unionsmarknaden. Även om den samarbetsvilliga exportören inte skulle tas med, skulle den återstående fria kapaciteten ändå motsvara nästan halva unionsmarknaden. Officiell indonesisk statistik visar att indonesiska tillverkare verkar förlora marknadsandelar beroende på de kinesiska tillverkarnas aggressiva prispolitik, både på den inhemska och internationella marknaden. Det är därför troligt att Indonesiens fritt tillgängliga kapacitet kommer att öka ytterligare inom den närmaste tiden.

| (76) | Det undersöktes om den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien skulle kunna absorberas av försäljning till tredjeländer, men, såsom påpekas i skäl 63, tror man inte att marknaderna i tredjeländer kan absorbera denna överskottskapacitet i någon större utsträckning. Man undersökte också om huruvida överskottskapaciteten kunde absorberas av försäljning på den inhemska marknaden. Såsom redan påpekats, minskar enligt indonesisk officiell statistik redan de indonesiska tillverkarnas marknadsandel på den inhemska marknaden beroende på trycket från den kinesiska importen. Slutligen övervägde man möjligheten till en produktionsomställning till andra liknande produkter, men av samma orsak som angavs i skäl 64 är det inte troligt att överskottskapacitet skulle kunna användas på det sättet. |
| --- | --- |

(76)

Det undersöktes om den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien skulle kunna absorberas av försäljning till tredjeländer, men, såsom påpekas i skäl 63, tror man inte att marknaderna i tredjeländer kan absorbera denna överskottskapacitet i någon större utsträckning. Man undersökte också om huruvida överskottskapaciteten kunde absorberas av försäljning på den inhemska marknaden. Såsom redan påpekats, minskar enligt indonesisk officiell statistik redan de indonesiska tillverkarnas marknadsandel på den inhemska marknaden beroende på trycket från den kinesiska importen. Slutligen övervägde man möjligheten till en produktionsomställning till andra liknande produkter, men av samma orsak som angavs i skäl 64 är det inte troligt att överskottskapacitet skulle kunna användas på det sättet.

| (77) | Sammanfattningsvis skulle alltså den stora (och ökande) fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien i stor utsträckning ledas om till unionen, om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(77)

Sammanfattningsvis skulle alltså den stora (och ökande) fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien i stor utsträckning ledas om till unionen, om åtgärderna skulle upphävas.

3.2.3   
  Förhållandet mellan priserna i unionen och priserna på den indonesiska inhemska marknaden

| (78) | Priserna på den indonesiska inhemska marknaden är högre än priserna på unionsmarknaden, trots det ökande trycket från den kinesiska exporten på den indonesiska marknaden. Med tanke på de låga prisnivåerna på den kinesiska importen till unionen för en sådan ganska homogen produkt, skulle dessa priser sannolikt bli det referenspris som de indonesiska exportörerna skulle anpassa sig till och på sätt bedriva dumpning, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle gälla både samarbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga exportörer. |
| --- | --- |

(78)

Priserna på den indonesiska inhemska marknaden är högre än priserna på unionsmarknaden, trots det ökande trycket från den kinesiska exporten på den indonesiska marknaden. Med tanke på de låga prisnivåerna på den kinesiska importen till unionen för en sådan ganska homogen produkt, skulle dessa priser sannolikt bli det referenspris som de indonesiska exportörerna skulle anpassa sig till och på sätt bedriva dumpning, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle gälla både samarbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga exportörer.

| (79) | Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla för Indonesien och inte för Kina, skulle detta ur ett prisperspektiv göra unionsmarknaden ännu mer attraktiv för indonesiska produkter. Utan antidumpningstullar skulle de förvisso kunna höja sina priser för att dra fördel av den antidumpningstull som de kinesiska exportörerna fortfarande betalar. Det ska tilläggas att enligt samma scenario när det gäller prisnivåer och skillnader i priser mellan de kinesiska och indonesiska exportörerna som noterades i den ursprungliga undersökningen, exporterade de senare betydande mängder till unionen. |
| --- | --- |

(79)

Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla för Indonesien och inte för Kina, skulle detta ur ett prisperspektiv göra unionsmarknaden ännu mer attraktiv för indonesiska produkter. Utan antidumpningstullar skulle de förvisso kunna höja sina priser för att dra fördel av den antidumpningstull som de kinesiska exportörerna fortfarande betalar. Det ska tilläggas att enligt samma scenario när det gäller prisnivåer och skillnader i priser mellan de kinesiska och indonesiska exportörerna som noterades i den ursprungliga undersökningen, exporterade de senare betydande mängder till unionen.

| (80) | Slutligen ska det också noteras att den indonesiska exporten till unionen stadigt har minskat efter införandet av åtgärder, vilket verkar styrka slutsatsen att de indonesiska exportörerna inte kan eller vill sälja betydande mängder på unionsmarknaden till icke-dumpade priser. |
| --- | --- |

(80)

Slutligen ska det också noteras att den indonesiska exporten till unionen stadigt har minskat efter införandet av åtgärder, vilket verkar styrka slutsatsen att de indonesiska exportörerna inte kan eller vill sälja betydande mängder på unionsmarknaden till icke-dumpade priser.

3.2.4   
  Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna på den indonesiska inhemska marknaden

| (81) | När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser, konstaterade man att de var högre än de indonesiska inhemska priserna. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser, konstaterade man att de var högre än de indonesiska inhemska priserna.

| (82) | När det gäller de icke-samarbetsvilliga exportörerna, gick det inte att få fram några individuella uppgifter under undersökningen. Tillgänglig officiell indonesisk statistik om genomsnittliga exportpriser för all indonesisk export verkar vara inexakt i absoluta tal, och priserna är överdrivet höga. Av samma statistik kan man ändå utläsa att exportpriserna till tredjeländer verkar vara lägre än exportpriserna till unionen. Detta skulle tyda på att en betydande del av den indonesiska exporten till tredjeländer också skulle vara dumpad. Den indonesiska exportstatistiken visar på en kraftig nedgång i exportvolymer, vilket understryker att de indonesiska exportörerna, med de nuvarande prisnivåerna, lider av den kinesiska konkurrensen. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller de icke-samarbetsvilliga exportörerna, gick det inte att få fram några individuella uppgifter under undersökningen. Tillgänglig officiell indonesisk statistik om genomsnittliga exportpriser för all indonesisk export verkar vara inexakt i absoluta tal, och priserna är överdrivet höga. Av samma statistik kan man ändå utläsa att exportpriserna till tredjeländer verkar vara lägre än exportpriserna till unionen. Detta skulle tyda på att en betydande del av den indonesiska exporten till tredjeländer också skulle vara dumpad. Den indonesiska exportstatistiken visar på en kraftig nedgång i exportvolymer, vilket understryker att de indonesiska exportörerna, med de nuvarande prisnivåerna, lider av den kinesiska konkurrensen.

3.2.5   
  Förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och priserna i unionen

| (83) | När det gäller den samarbetsvilliga tillverkaren, var exportpriserna till tredjeländer i allmänhet högre än prisnivåerna i unionen. När det gäller resten av de indonesiska tillverkarna, uppvisar den tillgängliga officiella indonesiska statistiken en motsatt bild. Detta tyder på att när det gäller de flesta av de indonesiska tillverkarna, skulle dumpning föreligga även vid export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller den samarbetsvilliga tillverkaren, var exportpriserna till tredjeländer i allmänhet högre än prisnivåerna i unionen. När det gäller resten av de indonesiska tillverkarna, uppvisar den tillgängliga officiella indonesiska statistiken en motsatt bild. Detta tyder på att när det gäller de flesta av de indonesiska tillverkarna, skulle dumpning föreligga även vid export till tredjeländer.

| (84) | Denna prisskillnad mellan exportpriserna till unionen och exportpriserna till övriga världen understryker att de indonesiska exportörerna har ett incitament att leda om exporten till unionen. Denna slutsats styrks ytterligare om åtgärderna för Kina tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(84)

Denna prisskillnad mellan exportpriserna till unionen och exportpriserna till övriga världen understryker att de indonesiska exportörerna har ett incitament att leda om exporten till unionen. Denna slutsats styrks ytterligare om åtgärderna för Kina tillåts upphöra.

3.2.6   
  Slutsatser om Indonesien

| (85) | Utvärderingen av dessa faktorer visade att den indonesiska exporten i stor utsträckning har gjorts till dumpade priser i unionen och på marknader i tredjeländer, vilket understryker att dumpningen verkar strukturell. På grund av de indonesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt unionsmarknadens attraktivitet, finns det ett incitament för de indonesiska exporterande tillverkarna att leda om stora mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(85)

Utvärderingen av dessa faktorer visade att den indonesiska exporten i stor utsträckning har gjorts till dumpade priser i unionen och på marknader i tredjeländer, vilket understryker att dumpningen verkar strukturell. På grund av de indonesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt unionsmarknadens attraktivitet, finns det ett incitament för de indonesiska exporterande tillverkarna att leda om stora mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas.

| (86) | Mot bakgrund av uppgifterna ovan, dras slutsatsen att dumpningen från Indonesien sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(86)

Mot bakgrund av uppgifterna ovan, dras slutsatsen att dumpningen från Indonesien sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

4.   SYNPUNKTER EFTER MEDDELANDET AV UPPGIFTER

| (87) | De indonesiska myndigheterna hörde inte av sig inom tidsfristen med synpunkter på meddelandet att artikel 18 kanske skulle komma att användas på de icke-samarbetsvilliga tillverkarna. Efter meddelande av uppgifter hävdade emellertid de indonesiska myndigheterna och en av de samarbetsvilliga tillverkarna att de två samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna står för ett betydande segment av den indonesiska industrin. Parterna hävdade därför att Indonesiens grad av samarbetsvilja bör ses som betydande och att artikel 18 inte bör tillämpas. De hävdade vidare att eftersom flera indonesiska tillverkare inte exporterade till unionen under översynsperioden, var det inte aktuellt att de skulle samarbeta. Slutligen hävdades det att eftersom en av de samarbetsvilliga tillverkarna står för en extremt hög andel av den indonesiska exporten, bör dessa samarbetsvilliga tillverkare anses som representativa för denna och det faktum att dumpning inte hade konstaterats för detta företag borde leda till ett upphörande av åtgärderna när det gäller Indonesien. |
| --- | --- |

(87)

De indonesiska myndigheterna hörde inte av sig inom tidsfristen med synpunkter på meddelandet att artikel 18 kanske skulle komma att användas på de icke-samarbetsvilliga tillverkarna. Efter meddelande av uppgifter hävdade emellertid de indonesiska myndigheterna och en av de samarbetsvilliga tillverkarna att de två samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna står för ett betydande segment av den indonesiska industrin. Parterna hävdade därför att Indonesiens grad av samarbetsvilja bör ses som betydande och att artikel 18 inte bör tillämpas. De hävdade vidare att eftersom flera indonesiska tillverkare inte exporterade till unionen under översynsperioden, var det inte aktuellt att de skulle samarbeta. Slutligen hävdades det att eftersom en av de samarbetsvilliga tillverkarna står för en extremt hög andel av den indonesiska exporten, bör dessa samarbetsvilliga tillverkare anses som representativa för denna och det faktum att dumpning inte hade konstaterats för detta företag borde leda till ett upphörande av åtgärderna när det gäller Indonesien.

| (88) | Det ska förtydligas att artikel 18 inte har tillämpats på de samarbetsvilliga tillverkarna, vars uppgifter till fullo har beaktats under undersökningen. När det gäller tillämpningen av artikel 18 på resten av de indonesiska tillverkarna, hade kommissionen, i avsaknad av uppgifter från dessa parter, följaktligen inte något annat val än att förlita sig på de bästa tillgängliga uppgifterna. Det bör erinras om att för att kunna bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning i översyner vid giltighetstidens utgång, måste kommissionen också bedöma uppgifter om tillståndet för exportlandets industri som helhet, såsom inhemsk kapacitet, tillverkning och priser samt export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(88)

Det ska förtydligas att artikel 18 inte har tillämpats på de samarbetsvilliga tillverkarna, vars uppgifter till fullo har beaktats under undersökningen. När det gäller tillämpningen av artikel 18 på resten av de indonesiska tillverkarna, hade kommissionen, i avsaknad av uppgifter från dessa parter, följaktligen inte något annat val än att förlita sig på de bästa tillgängliga uppgifterna. Det bör erinras om att för att kunna bedöma sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning i översyner vid giltighetstidens utgång, måste kommissionen också bedöma uppgifter om tillståndet för exportlandets industri som helhet, såsom inhemsk kapacitet, tillverkning och priser samt export till tredjeländer.

| (89) | Eftersom de indonesiska tillverkare som inte samarbetade står för en stor andel av den indonesiska industrin både när det gäller export till unionen och tillverkning och export till tredjeländer, bekräftar kommissionen tillämpningen av artikel 18, med hänvisning till de icke-samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna (se skäl 43). |
| --- | --- |

(89)

Eftersom de indonesiska tillverkare som inte samarbetade står för en stor andel av den indonesiska industrin både när det gäller export till unionen och tillverkning och export till tredjeländer, bekräftar kommissionen tillämpningen av artikel 18, med hänvisning till de icke-samarbetsvilliga indonesiska tillverkarna (se skäl 43).

| (90) | När det gäller begäran om att upphäva åtgärderna på den indonesiska exporten, bör det noteras att de indonesiska myndigheterna inte tillhandahöll uppgifter som skulle kunna ändra kommissionens slutsats om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens representativitet, som motsvarar mellan 40 % och 60 % av den sammanlagda indonesiska exporten under översynsperioden (se skäl 41). Den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte bedrev dumpning kan inte anses representativ för all indonesisk export. Övrig indonesisk export gjordes till dumpade priser (se skäl 55). Slutsatsen att dumpningen fortsatte från den delen av den indonesiska exporten bekräftas därför. Vidare är det faktum att dumpningen upphört i sig inte ett tillräckligt skäl till att upphäva antidumpningsåtgärderna, om sannolikheten för återkommande dumpning har fastställts, såsom är fallet i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Sammanfattningsvis går det inte att godta begäran om upphävande av åtgärderna på grundval av att den samarbetsvilliga indonesiska exportören inte bedriver dumpning. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller begäran om att upphäva åtgärderna på den indonesiska exporten, bör det noteras att de indonesiska myndigheterna inte tillhandahöll uppgifter som skulle kunna ändra kommissionens slutsats om den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens representativitet, som motsvarar mellan 40 % och 60 % av den sammanlagda indonesiska exporten under översynsperioden (se skäl 41). Den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte bedrev dumpning kan inte anses representativ för all indonesisk export. Övrig indonesisk export gjordes till dumpade priser (se skäl 55). Slutsatsen att dumpningen fortsatte från den delen av den indonesiska exporten bekräftas därför. Vidare är det faktum att dumpningen upphört i sig inte ett tillräckligt skäl till att upphäva antidumpningsåtgärderna, om sannolikheten för återkommande dumpning har fastställts, såsom är fallet i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Sammanfattningsvis går det inte att godta begäran om upphävande av åtgärderna på grundval av att den samarbetsvilliga indonesiska exportören inte bedriver dumpning.

| (91) | De indonesiska myndigheterna och en indonesisk samarbetsvillig tillverkare har också begärt en fullständig redovisning av siffrorna för den sammanlagda indonesiska exporten till unionen. Man bör emellertid minnas att indexeringen av de uppgifterna (se fotnoten i skäl 41) var nödvändig för att kunna skydda känsliga uppgifter från den indonesiska exporterande tillverkaren. Marknadens begränsade storlek och det låga antalet berörda parter berättigar en indexering av de uppgifterna. Sammanfattningsvis finns det goda skäl att behålla konfidentialiteten och begäran om en redovisning av siffrorna för den sammanlagda indonesiska exporten till unionen kan därför inte godtas. |
| --- | --- |

(91)

De indonesiska myndigheterna och en indonesisk samarbetsvillig tillverkare har också begärt en fullständig redovisning av siffrorna för den sammanlagda indonesiska exporten till unionen. Man bör emellertid minnas att indexeringen av de uppgifterna (se fotnoten i skäl 41) var nödvändig för att kunna skydda känsliga uppgifter från den indonesiska exporterande tillverkaren. Marknadens begränsade storlek och det låga antalet berörda parter berättigar en indexering av de uppgifterna. Sammanfattningsvis finns det goda skäl att behålla konfidentialiteten och begäran om en redovisning av siffrorna för den sammanlagda indonesiska exporten till unionen kan därför inte godtas.

5.   SLUTSATS OM SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (92) | Mot bakgrund av ovanstående, dras slutsatsen att dumpningen från båda länderna i denna översyn sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(92)

Mot bakgrund av ovanstående, dras slutsatsen att dumpningen från båda länderna i denna översyn sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.

D.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (93) | Natriumcyklamat tillverkas av ett enda företag i unionen, det sökande företaget Productos Aditivos SA. Detta företag anses följaktligen utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(93)

Natriumcyklamat tillverkas av ett enda företag i unionen, det sökande företaget Productos Aditivos SA. Detta företag anses följaktligen utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2.   UNIONENS FÖRBRUKNING

| (94) | Unionens förbrukning grundades på den sammanlagda importvolymen av den berörda produkten till unionen enligt statistik från Eurostat och unionsindustrins sammanlagda kontrollerade försäljning på unionsmarknaden. Med hänsyn till att dessa uppgifter kommer från två olika källor och att sökandens försäljning ska hållas konfidentiell, återges nedan utveckling av förbrukningen i indexerad form. |
| --- | --- |

(94)

Unionens förbrukning grundades på den sammanlagda importvolymen av den berörda produkten till unionen enligt statistik från Eurostat och unionsindustrins sammanlagda kontrollerade försäljning på unionsmarknaden. Med hänsyn till att dessa uppgifter kommer från två olika källor och att sökandens försäljning ska hållas konfidentiell, återges nedan utveckling av förbrukningen i indexerad form.

| (95) | Unionens förbrukning av natriumcyklamat varierade mellan 5 000 och 7 000 ton under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 6 % mellan 2005 och 2006 och med 15 % mellan 2006 och 2007. Den minskade med 18 % mellan 2007 och översynsperioden.

  Tabell 1


  Unionens förbrukning | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 106 | 122 | 103 |

(95)

Unionens förbrukning av natriumcyklamat varierade mellan 5 000 och 7 000 ton under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 6 % mellan 2005 och 2006 och med 15 % mellan 2006 och 2007. Den minskade med 18 % mellan 2007 och översynsperioden.

Tabell 1

Unionens förbrukning

2005

2006

2007

2008 (översynsperioden)

Index

100

106

122

103

3.   IMPORT FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA

3.1   SAMMANTAGEN BEDÖMNING

| (96) | Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget, på grundval av kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen. I denna artikel föreskrivs det att om en antidumpningsundersökning samtidigt omfattar import från två eller flera länder, ska verkan av denna import slås samman endast om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från varje enskilt land inte är försumbar samt b) det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget, på grundval av kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen. I denna artikel föreskrivs det att om en antidumpningsundersökning samtidigt omfattar import från två eller flera länder, ska verkan av denna import slås samman endast om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från varje enskilt land inte är försumbar samt b) det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana unionsprodukten.

| (97) | Det konstaterades för det första att de fastställda dumpningsmarginalerna för vart och ett av de berörda länderna var högre än miniminivån. Volymen dumpad import från varje enskilt land var vidare inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Importvolymen från Kina och Indonesien motsvarade i själva verket omkring 50 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Vid beräkningen av importvolymen, har den icke-dumpade importen inte räknats med. |
| --- | --- |

(97)

Det konstaterades för det första att de fastställda dumpningsmarginalerna för vart och ett av de berörda länderna var högre än miniminivån. Volymen dumpad import från varje enskilt land var vidare inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Importvolymen från Kina och Indonesien motsvarade i själva verket omkring 50 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Vid beräkningen av importvolymen, har den icke-dumpade importen inte räknats med.

| (98) | Undersökningen visade dessutom att konkurrensvillkoren var likartade, både mellan de dumpade importvolymerna inbördes och mellan den dumpade importen och den likadana unionsprodukten. Det konstaterades att, oavsett ursprung, konkurrerar den natriumcyklamat som tillverkades eller såldes av de berörda länderna och den natriumcyklamat som tillverkades eller såldes av unionsindustrin med varandra, eftersom de är likadana med avseende på grundläggande egenskaper, är utbytbara ur användarens synvinkel och distribueras genom samma distributionskanaler. Priserna på den import från Kina som omfattas av åtgärder och den dumpade importen från Indonesien var också av samma storleksordning. När priserna jämfördes i samma handelsled, fann man dessutom att priserna underskred unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(98)

Undersökningen visade dessutom att konkurrensvillkoren var likartade, både mellan de dumpade importvolymerna inbördes och mellan den dumpade importen och den likadana unionsprodukten. Det konstaterades att, oavsett ursprung, konkurrerar den natriumcyklamat som tillverkades eller såldes av de berörda länderna och den natriumcyklamat som tillverkades eller såldes av unionsindustrin med varandra, eftersom de är likadana med avseende på grundläggande egenskaper, är utbytbara ur användarens synvinkel och distribueras genom samma distributionskanaler. Priserna på den import från Kina som omfattas av åtgärder och den dumpade importen från Indonesien var också av samma storleksordning. När priserna jämfördes i samma handelsled, fann man dessutom att priserna underskred unionsindustrins priser.

| (99) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs alla kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen vara uppfyllda när det gäller importen från Kina som omfattas av åtgärder och den dumpade importen från Indonesien och att verkan av de båda ska slås samman. |
| --- | --- |

(99)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs alla kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen vara uppfyllda när det gäller importen från Kina som omfattas av åtgärder och den dumpade importen från Indonesien och att verkan av de båda ska slås samman.

3.2   VOLYM OCH MARKNADSANDEL FÖR DEN DUMPADE IMPORTEN

| (100) | Utvecklingen av den dumpade importen från Kina och Indonesien och deras marknadsandelar under skadeundersökningsperioden är följande:

  Tabell 2










  Sammanlagd dumpad import | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 109 | 198 | 195 |

(100)

Utvecklingen av den dumpade importen från Kina och Indonesien och deras marknadsandelar under skadeundersökningsperioden är följande:

Tabell 2

Sammanlagd dumpad import

2005

2006

2007

2008 (översynsperioden)

Index

100

109

198

195

Tabell 3

| Den dumpade importens marknadsandel | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 103 | 161 | 189 |

Den dumpade importens marknadsandel

2005

2006

2007

2008 (översynsperioden)

Index

100

103

161

189

| (101) | Volymen dumpad import liksom dess marknadsandel nära nog fördubblades under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Volymen dumpad import liksom dess marknadsandel nära nog fördubblades under skadeundersökningsperioden.

3.3   PRISUTVECKLING OCH PRISBETEENDE NÄR DET GÄLLER IMPORTEN AV DEN BERÖRDA PRODUKTEN

3.3.1   
  Prisutveckling

| (102) | Det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4










  Genomsnittspriser för den dumpade importen | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översyns-perioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 103 | 104 | 99 |

(102)

Det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Genomsnittspriser för den dumpade importen

2005

2006

2007

2008 (översyns-perioden)

Index

100

103

104

99

| (103) | Tabell 4 grundas på tillgängliga statistiska uppgifter, bland annat Eurostat. Den allmänna tendensen för importpriserna till unionen är en ökning fram till 2007 och sedan en minskning under översynsperioden till under 2005 års nivå. |
| --- | --- |

(103)

Tabell 4 grundas på tillgängliga statistiska uppgifter, bland annat Eurostat. Den allmänna tendensen för importpriserna till unionen är en ökning fram till 2007 och sedan en minskning under översynsperioden till under 2005 års nivå.

3.3.2   
  Prisunderskridande

| (104) | Vid fastställande av prisunderskridandet, baserade kommissionen sin analys på de uppgifter som lämnades in under undersökningens gång av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina. När det gäller de företag från både Kina och Indonesien som inte samarbetade i ärendet, fastställdes prisunderskridandet med utgångspunkt i uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(104)

Vid fastställande av prisunderskridandet, baserade kommissionen sin analys på de uppgifter som lämnades in under undersökningens gång av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Kina. När det gäller de företag från både Kina och Indonesien som inte samarbetade i ärendet, fastställdes prisunderskridandet med utgångspunkt i uppgifter från Eurostat.

| (105) | Den metod som användes för att beräkna prisunderskridandet är densamma som i den ursprungliga undersökningen. Importpriserna, inklusive antidumpningstullarna, för den exporterande tillverkaren jämfördes med unionsindustrins priser, på grundval av de vägda genomsnitten för samma produktkvaliteter under översynsperioden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid unionens gräns, plus antidumpningstullar och andra tullar. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.

  Tabell 5







  Prisunderskridande | 2008 (översynsperioden) |
| --- | --- | --- |
| Kina | |
| — | Golden Time |

(105)

Den metod som användes för att beräkna prisunderskridandet är densamma som i den ursprungliga undersökningen. Importpriserna, inklusive antidumpningstullarna, för den exporterande tillverkaren jämfördes med unionsindustrins priser, på grundval av de vägda genomsnitten för samma produktkvaliteter under översynsperioden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid unionens gräns, plus antidumpningstullar och andra tullar. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.

Tabell 5

Prisunderskridande

2008 (översynsperioden)

Kina

—

Golden Time

21,6 %

| — | Övriga företag |
| --- | --- |

—

Övriga företag

3,2 %

Indonesien

| — | Övriga företag |
| --- | --- |

—

Övriga företag

18,7 %

4.   IMPORT FRÅN ÖVRIGA LÄNDER

Importen från övriga tredjeländer var försumbar (mindre än 50 ton per år) under skadeundersökningsperioden och kan därför inte ha påverkat unionsindustrins situation.

5.   UNIONSINDUSTRINS EKONOMISKA SITUATION

| (106) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2005 till översynsperioden. |
| --- | --- |

(106)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd från 2005 till översynsperioden.

| (107) | För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att lägga fram uppgifterna om unionsindustrin i indexerad form. |
| --- | --- |

(107)

För att skydda affärshemligheter har det varit nödvändigt att lägga fram uppgifterna om unionsindustrin i indexerad form.

5.1   PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPACITET OCH KAPACITETSUTNYTTJANDE

| (108) | Unionsindustrins tillverkning minskade med 13 % från 2005 till översynsperioden. Eftersom produktionskapaciteten förblev oförändrad under samma period, minskade kapacitetsutnyttjandet med 10 %, i linje med produktionsutvecklingen.

  Tabell 6










  I indexerad form | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Produktionsvolym | 100 | 106 | 88 | 87 |
| Kapacitetsutnyttjande | 100 | 106 | 88 | 87 |

(108)

Unionsindustrins tillverkning minskade med 13 % från 2005 till översynsperioden. Eftersom produktionskapaciteten förblev oförändrad under samma period, minskade kapacitetsutnyttjandet med 10 %, i linje med produktionsutvecklingen.

Tabell 6

I indexerad form

2005

2006

2007

2008 (översynsperioden)

Produktionskapacitet

100

100

100

100

Produktionsvolym

100

106

88

87

Kapacitetsutnyttjande

100

106

88

87

5.2   FÖRSÄLJNING I UNIONEN

| (109) | Uppgifterna i tabell 7 visar på en tydlig minskning av unionsindustrins försäljningsvolymer. Situationen förvärras av det faktum att den allmänna förbrukningen (se tabell 1) ökade med 3 % under samma period. Unionsindustrins marknadsandel minskade avsevärt mellan 2005 och översynsperioden. Detta ska ställas mot de ständigt ökande marknadsandelarna (se skäl 100) för den sammanlagda dumpade importen från Kina och Indonesien under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin ökade sina försäljningspriser per enhet samtidigt som försäljningsvolymerna minskade. Sammantaget gjorde unionsindustrin, trots ökade försäljningspriser per enhet, förluster på sin försäljning av natriumcyklamat under översynsperioden.

  Tabell 7










  I indexerad form | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym | 100 | 93 | 81 | 72 |
| Marknadsandel | 100 | 88 | 66 | 70 |
| Försäljningspriser per enhet | 100 | 100 | 108 | 123 |

(109)

Uppgifterna i tabell 7 visar på en tydlig minskning av unionsindustrins försäljningsvolymer. Situationen förvärras av det faktum att den allmänna förbrukningen (se tabell 1) ökade med 3 % under samma period. Unionsindustrins marknadsandel minskade avsevärt mellan 2005 och översynsperioden. Detta ska ställas mot de ständigt ökande marknadsandelarna (se skäl 100) för den sammanlagda dumpade importen från Kina och Indonesien under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin ökade sina försäljningspriser per enhet samtidigt som försäljningsvolymerna minskade. Sammantaget gjorde unionsindustrin, trots ökade försäljningspriser per enhet, förluster på sin försäljning av natriumcyklamat under översynsperioden.

Tabell 7

I indexerad form

2005

2006

2007

2008 (översynsperioden)

Försäljningsvolym

100

93

81

72

Marknadsandel

100

88

66

70

Försäljningspriser per enhet

100

100

108

123

5.3   LAGER

| (110) | Unionstillverkarens lagernivå varierade avsevärt mellan 2005 och översynsperioden och minskade till nästan hälften under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 8










  Index | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagervolym (ton) | 100 | 113 | 29 | 53 |

(110)

Unionstillverkarens lagernivå varierade avsevärt mellan 2005 och översynsperioden och minskade till nästan hälften under skadeundersökningsperioden.

Tabell 8

Index

2005

2006

2007

2008 (översynsperioden)

Lagervolym (ton)

100

113

29

53

5.4   LÖNSAMHET

| (111) | Trots en liten allmän förbättring förblev unionsindustrins lönsamhet negativ under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Trots en liten allmän förbättring förblev unionsindustrins lönsamhet negativ under hela skadeundersökningsperioden.

5.5   SYSSELSÄTTNING, PRODUKTIVITET OCH LÖNER

| (112) | Sysselsättningen i unionsindustrin minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten per anställd (fastställd på grundval av antalet tillverkade ton delat med antalet anställda) ökade. Den genomsnittliga kostnaden per anställd ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 9










  I indexerad form | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översynsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 100 | 88 | 91 | 81 |
| Genomsnittlig kostnad per anställd | 100 | 99 | 81 | 105 |
| Produktivitet per anställd | 100 | 121 | 97 | 107 |

(112)

Sysselsättningen i unionsindustrin minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten per anställd (fastställd på grundval av antalet tillverkade ton delat med antalet anställda) ökade. Den genomsnittliga kostnaden per anställd ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 9

I indexerad form

2005

2006

2007

2008 (översynsperioden)

Sysselsättning

100

88

91

81

Genomsnittlig kostnad per anställd

100

99

81

105

Produktivitet per anställd

100

121

97

107

5.6   INVESTERINGAR OCH RÄNTABILITET

| (113) | Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna till nästan hälften, vilket återspeglar den negativa helhetsbilden för unionstillverkaren. Avkastningen på investeringarna, uttryckt som förhållandet mellan den enda unionstillverkarens nettovinst och bokförda bruttovärdet av dess anläggningstillgångar, följde lönsamhetstendensen. Den minskade kraftigt med närmare 80 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 10










  I indexerad form | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (översyns-perioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar | 100 | 44 | 7 | 53 |
| Avkastning på investeringar | 100 | 54 | 20 | 21 |

(113)

Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna till nästan hälften, vilket återspeglar den negativa helhetsbilden för unionstillverkaren. Avkastningen på investeringarna, uttryckt som förhållandet mellan den enda unionstillverkarens nettovinst och bokförda bruttovärdet av dess anläggningstillgångar, följde lönsamhetstendensen. Den minskade kraftigt med närmare 80 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 10

I indexerad form

2005

2006

2007

2008 (översyns-perioden)

Investeringar

100

44

7

53

Avkastning på investeringar

100

54

20

21

5.7   KASSAFLÖDE OCH KAPITALANSKAFFNINGSFÖRMÅGA

| (114) | Unionsindustrins kassaflöde kunde bara bedömas i förhållande till unionsindustrins totala verksamhet. Det förblev svagt positivt under 2005, men försämrades under den efterföljande perioden och var negativt under resten av skadeundersökningsperioden. Det blev också svårare för unionsindustrin att skaffa kapital på grund av dess förluster under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Unionsindustrins kassaflöde kunde bara bedömas i förhållande till unionsindustrins totala verksamhet. Det förblev svagt positivt under 2005, men försämrades under den efterföljande perioden och var negativt under resten av skadeundersökningsperioden. Det blev också svårare för unionsindustrin att skaffa kapital på grund av dess förluster under skadeundersökningsperioden.

5.8   DUMPNINGENS OMFATTNING

| (115) | Dumpningen från båda de berörda länderna fortsatte under översynsperioden, med undantag av den samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkaren. Med tanke på den sammanlagda exportvolymen och priserna på den dumpade importen från de berörda länderna, kan denna verkan inte anses försumbar. |
| --- | --- |

(115)

Dumpningen från båda de berörda länderna fortsatte under översynsperioden, med undantag av den samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkaren. Med tanke på den sammanlagda exportvolymen och priserna på den dumpade importen från de berörda länderna, kan denna verkan inte anses försumbar.

5.9   ÅTERHÄMTNING FRÅN TIDIGARE DUMPNING

| (116) | Antidumpningsåtgärder mot import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien infördes i mars 2004. Under denna period återhämtade sig situationen för unionstillverkarna endast till en viss del (se ovan). |
| --- | --- |

(116)

Antidumpningsåtgärder mot import av natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien infördes i mars 2004. Under denna period återhämtade sig situationen för unionstillverkarna endast till en viss del (se ovan).

5.10   SLUTSATS OM SKADA

| (117) | Närvaron av lågprisimport från Kina och Indonesien ökade avsevärt på unionsmarknaden. En del skadeindikatorer för unionsindustrin visar tecken på återhämtning, medan andra visar på en negativ utveckling. |
| --- | --- |

(117)

Närvaron av lågprisimport från Kina och Indonesien ökade avsevärt på unionsmarknaden. En del skadeindikatorer för unionsindustrin visar tecken på återhämtning, medan andra visar på en negativ utveckling.

| (118) | Med hänsyn till den enda unionstillverkarens allmänt försämrade situation, storleken på den dumpade importen från Kina och Indonesien samt det avsevärda prisunderskridande som konstaterats, bedöms unionsindustrin ha lidit väsentlig skada. |
| --- | --- |

(118)

Med hänsyn till den enda unionstillverkarens allmänt försämrade situation, storleken på den dumpade importen från Kina och Indonesien samt det avsevärda prisunderskridande som konstaterats, bedöms unionsindustrin ha lidit väsentlig skada.

6.   VERKAN AV DEN DUMPADE IMPORTEN FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA OCH VERKAN AV ANDRA FAKTORER

6.1   VERKAN AV DEN DUMPADE IMPORTEN FRÅN DE BERÖRDA LÄNDERNA

| (119) | Såsom anges i skäl 100 har den sammantagna volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna nästan fördubblats under skadeundersökningsperioden. Man fann också ett betydande prisunderskridande från båda de berörda länderna. Om man tar hänsyn till det klart tidsmässiga sambandet mellan försämringen av unionsindustrins situation och ökningen av den sammantagna dumpade importen från Kina och Indonesien, har denna import vållat unionsindustrin skada. Den dumpade importen från Kina och Indonesien har alltmer penetrerat unionsmarknaden och tagit över betydande marknadsandelar som unionstillverkaren tidigare hade. |
| --- | --- |

(119)

Såsom anges i skäl 100 har den sammantagna volymen och marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna nästan fördubblats under skadeundersökningsperioden. Man fann också ett betydande prisunderskridande från båda de berörda länderna. Om man tar hänsyn till det klart tidsmässiga sambandet mellan försämringen av unionsindustrins situation och ökningen av den sammantagna dumpade importen från Kina och Indonesien, har denna import vållat unionsindustrin skada. Den dumpade importen från Kina och Indonesien har alltmer penetrerat unionsmarknaden och tagit över betydande marknadsandelar som unionstillverkaren tidigare hade.

6.2   VERKNINGAR AV ANDRA FAKTORER

| (120) | Kommissionen granskade ingående huruvida några andra kända faktorer utöver den dumpade importen skulle kunna ha haft någon betydelse för den fortsatta skada som unionstillverkarna lidit, i syfte att säkerställa att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen granskade ingående huruvida några andra kända faktorer utöver den dumpade importen skulle kunna ha haft någon betydelse för den fortsatta skada som unionstillverkarna lidit, i syfte att säkerställa att den eventuella skada som vållats av sådana faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

6.2.1   
  Verkningar av den icke-dumpade importen från Kina och Indonesien

| (121) | Mängden icke-dumpad import från Kina och Indonesien minskade successivt under skadeundersökningsperioden. Motsvarande priser på denna import var genomgående högre än priserna på den dumpade importen. Den icke-dumpade importen från Kina och Indonesien har därför inte bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(121)

Mängden icke-dumpad import från Kina och Indonesien minskade successivt under skadeundersökningsperioden. Motsvarande priser på denna import var genomgående högre än priserna på den dumpade importen. Den icke-dumpade importen från Kina och Indonesien har därför inte bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

6.2.2   
  Resultat på exportmarknaderna

| (122) | Unionstillverkarens exportförsäljning utanför unionen utgjorde mindre än 25 % av den sammanlagda försäljningen. Till skillnad från försäljningen i unionen, förbättrades lönsamheten för exportförsäljningen under skadeundersökningsperioden och den kan därför inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(122)

Unionstillverkarens exportförsäljning utanför unionen utgjorde mindre än 25 % av den sammanlagda försäljningen. Till skillnad från försäljningen i unionen, förbättrades lönsamheten för exportförsäljningen under skadeundersökningsperioden och den kan därför inte ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

6.2.3   
  Fluktuationer i råvarupriser

| (123) | Fluktuationerna i råvarupriserna på natriumcyklamat kan ha haft en viss negativ inverkan på unionsindustrins resultat. Denna faktor är emellertid inte tillräcklig för att upphäva orsakssambandet mellan den väsentliga skadan och den dumpade importen. Den dumpade importen borde ha påverkats av förändringar i råvarupriserna i samma utsträckning som unionstillverkarens kostnader påverkades, eftersom priserna är nära förbundna med priserna på olja och karbamid. |
| --- | --- |

(123)

Fluktuationerna i råvarupriserna på natriumcyklamat kan ha haft en viss negativ inverkan på unionsindustrins resultat. Denna faktor är emellertid inte tillräcklig för att upphäva orsakssambandet mellan den väsentliga skadan och den dumpade importen. Den dumpade importen borde ha påverkats av förändringar i råvarupriserna i samma utsträckning som unionstillverkarens kostnader påverkades, eftersom priserna är nära förbundna med priserna på olja och karbamid.

6.2.4   
  Förändringar i konsumtionsmönstren

| (124) | Förändringar i konsumtionsmönstren med uppkomsten av nya produkter på marknaden fick ingen märkbar påverkan på förbrukningen av natriumcyklamat. Det verkar inte finnas någon direkt produktsubstitution mellan natriumcyklamat och dessa nya produkter. |
| --- | --- |

(124)

Förändringar i konsumtionsmönstren med uppkomsten av nya produkter på marknaden fick ingen märkbar påverkan på förbrukningen av natriumcyklamat. Det verkar inte finnas någon direkt produktsubstitution mellan natriumcyklamat och dessa nya produkter.

6.3   SLUTSATS

| (125) | Slutsatsen dras därför att den dumpade importen från Kina och Indonesien har vållat unionsindustrin väsentlig skada och att ingen annan faktor har brutit detta orsakssamband. |
| --- | --- |

(125)

Slutsatsen dras därför att den dumpade importen från Kina och Indonesien har vållat unionsindustrin väsentlig skada och att ingen annan faktor har brutit detta orsakssamband.

E.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

1.   DEN PROGNOSTISERADE VOLYMENS OCH PRISVERKNINGARNAS INVERKAN PÅ UNIONSINDUSTRINS TILLSTÅND, OM ÅTGÄRDERNA UPPHÄVS

| (126) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades den import från de länder som är föremål för den aktuella översynen för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan kommer att fortsätta. |
| --- | --- |

(126)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen granskades den import från de länder som är föremål för den aktuella översynen för att man skulle kunna fastställa om det var sannolikt att skadan kommer att fortsätta.

| (127) | När det gäller den sannolika inverkan som ett upphävande av de gällande åtgärderna skulle kunna ha på unionsindustrin, beaktades följande faktorer i linje med de faktorer som sammanfattas ovan för sannolikheten för fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(127)

När det gäller den sannolika inverkan som ett upphävande av de gällande åtgärderna skulle kunna ha på unionsindustrin, beaktades följande faktorer i linje med de faktorer som sammanfattas ovan för sannolikheten för fortsatt dumpning.

1.1   KINA

| (128) | Såsom anges i skäl 40 fortsätter exporten till dumpade priser från de kinesiska exportörer som berörs av denna översyn. Den kinesiska exporten till andra tredjeländer verkar också ha dumpats, vilket understryker att dumpningsmönstret verkar strukturellt. |
| --- | --- |

(128)

Såsom anges i skäl 40 fortsätter exporten till dumpade priser från de kinesiska exportörer som berörs av denna översyn. Den kinesiska exporten till andra tredjeländer verkar också ha dumpats, vilket understryker att dumpningsmönstret verkar strukturellt.

| (129) | En analys av tillgänglig kapacitet i Kina har visat att den fritt tillgängliga produktionskapaciteten för de kinesiska företag som berörs är flera gånger större än unionsmarknadens storlek (se skäl 61). Andra tredjeländers förmåga att absorbera några större extra volymer av kinesisk import är dessutom begränsad (se skäl 63). Det finns därför ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om stora mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas (se skäl 65). |
| --- | --- |

(129)

En analys av tillgänglig kapacitet i Kina har visat att den fritt tillgängliga produktionskapaciteten för de kinesiska företag som berörs är flera gånger större än unionsmarknadens storlek (se skäl 61). Andra tredjeländers förmåga att absorbera några större extra volymer av kinesisk import är dessutom begränsad (se skäl 63). Det finns därför ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om stora mängder till dumpade priser till unionsmarknaden, om åtgärderna skulle upphävas (se skäl 65).

| (130) | De betydande nivåerna av dumpning och prisunderskridande som observerats tyder på att de ovan angivna exportvolymerna till unionen skulle göras till dumpade priser som skulle ligga avsevärt under unionstillverkarens priser och kostnader. |
| --- | --- |

(130)

De betydande nivåerna av dumpning och prisunderskridande som observerats tyder på att de ovan angivna exportvolymerna till unionen skulle göras till dumpade priser som skulle ligga avsevärt under unionstillverkarens priser och kostnader.

| (131) | Den sammanlagda effekten av sådana volymer och priser skulle som sådan kunna leda till en försämring av unionsindustrins redan utsatta situation. Ett sådant scenario skulle med största sannolikhet leda till ytterligare sänkta priser och/eller lägre produktion och försäljning för unionsindustrin. Unionsindustrins finansiella ställning skulle då försämras ytterligare, vilket skulle leda till ökad skada. En sådan utveckling kan mycket väl komma att äventyra den enda unionstillverkarens existens. |
| --- | --- |

(131)

Den sammanlagda effekten av sådana volymer och priser skulle som sådan kunna leda till en försämring av unionsindustrins redan utsatta situation. Ett sådant scenario skulle med största sannolikhet leda till ytterligare sänkta priser och/eller lägre produktion och försäljning för unionsindustrin. Unionsindustrins finansiella ställning skulle då försämras ytterligare, vilket skulle leda till ökad skada. En sådan utveckling kan mycket väl komma att äventyra den enda unionstillverkarens existens.

1.2   INDONESIEN

| (132) | Undersökningen visade att dumpningen från Indonesien fortsatte under översynsperioden. Undersökningen har också visat att den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien är mer än tre fjärdedelar av unionsmarknadens storlek och att den troligen kommer att öka ytterligare under den närmaste framtiden (se skäl 75). Eftersom det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera denna överskottskapacitet, skulle detta kunna leda till en ökning av exporten till unionen till ett lägre pris, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(132)

Undersökningen visade att dumpningen från Indonesien fortsatte under översynsperioden. Undersökningen har också visat att den fritt tillgängliga kapaciteten i Indonesien är mer än tre fjärdedelar av unionsmarknadens storlek och att den troligen kommer att öka ytterligare under den närmaste framtiden (se skäl 75). Eftersom det inte finns några indikationer på att marknader i tredjeländer eller hemmamarknaden skulle kunna absorbera denna överskottskapacitet, skulle detta kunna leda till en ökning av exporten till unionen till ett lägre pris, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (133) | Liksom när det gäller Kina tyder de betydande nivåer av dumpning och prisunderskridande som noterats att exportvolymerna från Indonesien till unionen skulle göras till dumpade priser, som skulle ligga avsevärt under unionstillverkarens priser och kostnader. På samma sätt skulle den sammanlagda effekten av sådana volymer och priser som sådan kunna leda till en ytterligare försämring av unionstillverkarens redan utsatta situation, vilket skulle äventyra den enda unionstillverkarens existens. Liksom när det gäller Kina, verkar den indonesiska exporten till andra tredjeländer preliminärt också ha dumpats, eftersom priserna ligger under priserna på exporten till Europeiska unionen, vilket också visar på ett strukturellt dumpningsmönster. |
| --- | --- |

(133)

Liksom när det gäller Kina tyder de betydande nivåer av dumpning och prisunderskridande som noterats att exportvolymerna från Indonesien till unionen skulle göras till dumpade priser, som skulle ligga avsevärt under unionstillverkarens priser och kostnader. På samma sätt skulle den sammanlagda effekten av sådana volymer och priser som sådan kunna leda till en ytterligare försämring av unionstillverkarens redan utsatta situation, vilket skulle äventyra den enda unionstillverkarens existens. Liksom när det gäller Kina, verkar den indonesiska exporten till andra tredjeländer preliminärt också ha dumpats, eftersom priserna ligger under priserna på exporten till Europeiska unionen, vilket också visar på ett strukturellt dumpningsmönster.

2.   SLUTSATS BETRÄFFANDE SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT SKADA

| (134) | Den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada under flera år och industrin befinner sig för närvarande i en utsatt ekonomisk situation. |
| --- | --- |

(134)

Den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada under flera år och industrin befinner sig för närvarande i en utsatt ekonomisk situation.

| (135) | Såsom fastställts ovan, har undersökningen visat att den skada som unionsindustrin har lidit har fortsatt under översynsperioden. Att skadan fortsätter är enligt artikel 11.2 i grundförordningen i sig en tydlig indikator på att skadan sannolikt kommer att fortsätta i framtiden, vilket tyder på att åtgärderna bör bibehållas. |
| --- | --- |

(135)

Såsom fastställts ovan, har undersökningen visat att den skada som unionsindustrin har lidit har fortsatt under översynsperioden. Att skadan fortsätter är enligt artikel 11.2 i grundförordningen i sig en tydlig indikator på att skadan sannolikt kommer att fortsätta i framtiden, vilket tyder på att åtgärderna bör bibehållas.

| (136) | Undersökningsresultaten när det gäller importen visar att stora volymer till dumpade priser sannolikt kommer att fortsätta och att pristrycket sannolikt kommer att skärpa konkurrensen mellan den dumpade importen och den unionstillverkade natriumcyklamaten. Undersökningen har inte visat på några faktorer som skulle kunna upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(136)

Undersökningsresultaten när det gäller importen visar att stora volymer till dumpade priser sannolikt kommer att fortsätta och att pristrycket sannolikt kommer att skärpa konkurrensen mellan den dumpade importen och den unionstillverkade natriumcyklamaten. Undersökningen har inte visat på några faktorer som skulle kunna upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (137) | Om åtgärderna avslutas, skulle unionsindustrins situation försämras och den enda unionstillverkarens existens skulle äventyras. |
| --- | --- |

(137)

Om åtgärderna avslutas, skulle unionsindustrins situation försämras och den enda unionstillverkarens existens skulle äventyras.

| (138) | Beroende på den dumpade importen från Kina och Indonesien, finns en uppenbar sannolikhet för fortsatt skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(138)

Beroende på den dumpade importen från Kina och Indonesien, finns en uppenbar sannolikhet för fortsatt skada för unionsindustrin.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   INLEDNING

| (139) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes man om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. den sökande unionstillverkarens, importörernas, leverantörernas och användarnas intresse. |
| --- | --- |

(139)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes man om ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. den sökande unionstillverkarens, importörernas, leverantörernas och användarnas intresse.

2.   DEN SÖKANDE UNIONSTILLVERKARENS INTRESSE

| (140) | Det bör noteras att anledningen till unionsindustrins förlustsituation är dess svårighet att konkurrera med den dumpade lågprisimporten, som hade en väsentlig marknadsandel redan vid inledningen av skadeundersökningsperioden och som sedan ökade sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Det bör noteras att anledningen till unionsindustrins förlustsituation är dess svårighet att konkurrera med den dumpade lågprisimporten, som hade en väsentlig marknadsandel redan vid inledningen av skadeundersökningsperioden och som sedan ökade sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden.

| (141) | Det får anses att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i unionstillverkarens intresse, som då åtminstone skulle kunna öka sin försäljningsvolym och, kanske, sina försäljningspriser och därmed generera den avkastningsnivå som krävs för fortsatta investeringar i produktionsanläggningarna. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få återhämtningen att stanna upp och leda till att den skada som unionstillverkaren lidit fortsätter eller till och med förvärras. Det skulle allvarligt hota unionstillverkarens överlevnadsförmåga, eller till och med dess existens, och på så sätt skulle utbudet och konkurrensen på marknaden minska. |
| --- | --- |

(141)

Det får anses att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle ligga i unionstillverkarens intresse, som då åtminstone skulle kunna öka sin försäljningsvolym och, kanske, sina försäljningspriser och därmed generera den avkastningsnivå som krävs för fortsatta investeringar i produktionsanläggningarna. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få återhämtningen att stanna upp och leda till att den skada som unionstillverkaren lidit fortsätter eller till och med förvärras. Det skulle allvarligt hota unionstillverkarens överlevnadsförmåga, eller till och med dess existens, och på så sätt skulle utbudet och konkurrensen på marknaden minska.

3.   IMPORTÖRERNAS INTRESSE

| (142) | Ett frågeformulär sändes vid inledandet ut till 20 icke-närstående importörer. Tre av dem svarade att de inte längre var aktiva på marknaden för den berörda produkten. Två andra importörer besvarade frågeformuläret. De samarbetsvilliga icke-närstående importörerna stod för 7 % av den sammanlagda importen. |
| --- | --- |

(142)

Ett frågeformulär sändes vid inledandet ut till 20 icke-närstående importörer. Tre av dem svarade att de inte längre var aktiva på marknaden för den berörda produkten. Två andra importörer besvarade frågeformuläret. De samarbetsvilliga icke-närstående importörerna stod för 7 % av den sammanlagda importen.

| (143) | Man fann i undersökningen att det är viktigt med en mångfald av leverantörer av natriumcyklamat. Importörerna måste använda sig av både asiatiska och europeiska försörjningskällor, av skäl som gäller kvalitet och livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

(143)

Man fann i undersökningen att det är viktigt med en mångfald av leverantörer av natriumcyklamat. Importörerna måste använda sig av både asiatiska och europeiska försörjningskällor, av skäl som gäller kvalitet och livsmedelssäkerhet.

4.   ANVÄNDARNAS INTRESSE

| (144) | Vid inledandet sändes frågeformulär till tretton potentiella användare, men bara två av dem lämnade in svar till kommissionen. |
| --- | --- |

(144)

Vid inledandet sändes frågeformulär till tretton potentiella användare, men bara två av dem lämnade in svar till kommissionen.

| (145) | De största användarna av den berörda produkten i unionen återfinns i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsbranschen. Efterfrågan på den berörda produkten beror därför på situationen i dessa industrier. |
| --- | --- |

(145)

De största användarna av den berörda produkten i unionen återfinns i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsbranschen. Efterfrågan på den berörda produkten beror därför på situationen i dessa industrier.

| (146) | De användare som gav sig till känna uppvisade rejäla vinstmarginaler för produkter i senare led i förädlingskedjan i vilka natriumcyklamat används. Antidumpningstullarnas effekt på deras kostnader var i själva verket så minimal (mindre än 1 %) att de inte påverkades oproportionerligt av de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(146)

De användare som gav sig till känna uppvisade rejäla vinstmarginaler för produkter i senare led i förädlingskedjan i vilka natriumcyklamat används. Antidumpningstullarnas effekt på deras kostnader var i själva verket så minimal (mindre än 1 %) att de inte påverkades oproportionerligt av de gällande åtgärderna.

5.   LEVERANTÖRERNAS INTRESSE

| (147) | Frågeformulär sändes till åtta potentiella leverantörer, men ingen av dem lämnade in svar till kommissionen. Av tillgängliga uppgifter framgår det att deras produktportfölj när det gäller natriumcyklamat är ganska försumbar. En ytterligare försämring av läget för den enda unionstillverkaren kan ändå komma att få vissa begränsade negativa effekter på den enda tillverkarens leverantörer av råvaror. På dessa grunder är det inte orimligt att anta att åtgärderna även skulle gagna leverantörsindustrin, eftersom de skulle bidra till att en av deras kunder skulle vara kvar på marknaden. |
| --- | --- |

(147)

Frågeformulär sändes till åtta potentiella leverantörer, men ingen av dem lämnade in svar till kommissionen. Av tillgängliga uppgifter framgår det att deras produktportfölj när det gäller natriumcyklamat är ganska försumbar. En ytterligare försämring av läget för den enda unionstillverkaren kan ändå komma att få vissa begränsade negativa effekter på den enda tillverkarens leverantörer av råvaror. På dessa grunder är det inte orimligt att anta att åtgärderna även skulle gagna leverantörsindustrin, eftersom de skulle bidra till att en av deras kunder skulle vara kvar på marknaden.

6.   SLUTSATS BETRÄFFANDE UNIONENS INTRESSE

| (148) | Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot ett införande av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(148)

Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar mot ett införande av antidumpningsåtgärder.

G.   DEFINITIVA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (149) | Mot bakgrund av slutsatserna ovan, bör de åtgärder som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Indonesien bibehållas. |
| --- | --- |

(149)

Mot bakgrund av slutsatserna ovan, bör de åtgärder som tillämpas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Indonesien bibehållas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av natriumcyklamat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (Taricnummer 2929900010), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsats ska tillämpas för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Tullsats
  (i EUR per kilo) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkrepubliken Kina | 0 | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkrepubliken Kina | 0 | A472 |
| Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkrepubliken Kina | 0,11 | A473 |
| Alla övriga företag | 0,26 | A999 |
| Indonesien | PT. Golden Sari (kemisk industri), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien. | 0,24 | A502 |
| Alla övriga företag | 0,27 | A999 |

Land

Företag

Tullsats

(i EUR per kilo)

Taric-tilläggsnummer

Kina

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkrepubliken Kina

0

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkrepubliken Kina

0

A472

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkrepubliken Kina

0,11

A473

Alla övriga företag

0,26

A999

Indonesien

PT. Golden Sari (kemisk industri), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien.

0,24

A502

Alla övriga företag

0,27

A999

3.   I de fall varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför fördelas vid fastställande av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (5), ska beloppet för antidumpningstullen, beräknat på grundval av punkt 2 i den här artikeln, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 3 juni 2010.

På rådets vägnar

A. PÉREZ RUBALCABA

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 72, 11.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUT C 56, 10.3.2009, s. 42.

3

(4)  Eftersom bara en samarbetsvillig indonesisk tillverkare exporterade till EU under översynsperioden, anges denna siffra av konfidentialitetsskäl som ett intervall.

4

(5)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

5

---

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/17

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 493/2010

av den 7 juni 2010

om ändring av förordning (EG) nr 234/2004 rörande vissa restriktiva åtgärder med avseende på Liberia

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut 2010/129/Gusp av den 1 mars 2010 om ändring av gemensam ståndpunkt 2008/109/Gusp om restriktiva åtgärder mot Liberia (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets gemensamma ståndpunkt 2004/137/Gusp av den 10 februari 2004 om restriktiva åtgärder mot Liberia (2) föreskrivs genomförandet av de åtgärder som anges i FN:s säkerhetsråds resolution 1521 (2003), däribland ett förbud mot tekniskt bistånd som rör militär verksamhet. Den innehåller också ett förbud mot tillhandahållande av ekonomiskt stöd som rör militär verksamhet. I enlighet med den gemensamma ståndpunkten införs genom rådets förordning (EG) nr 234/2004 (3) ett allmänt förbud mot tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering eller ekonomiskt stöd som rör militär verksamhet till alla personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Liberia. |
| --- | --- |

(1)

I rådets gemensamma ståndpunkt 2004/137/Gusp av den 10 februari 2004 om restriktiva åtgärder mot Liberia (2) föreskrivs genomförandet av de åtgärder som anges i FN:s säkerhetsråds resolution 1521 (2003), däribland ett förbud mot tekniskt bistånd som rör militär verksamhet. Den innehåller också ett förbud mot tillhandahållande av ekonomiskt stöd som rör militär verksamhet. I enlighet med den gemensamma ståndpunkten införs genom rådets förordning (EG) nr 234/2004 (3) ett allmänt förbud mot tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering eller ekonomiskt stöd som rör militär verksamhet till alla personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Liberia.

| (2) | Den 12 februari 2008 antog rådet gemensam ståndpunkt 2008/109/Gusp (4), som bekräftar de åtgärderna och konsoliderar dem med andra relevanta åtgärder till en enda rättsakt. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 februari 2008 antog rådet gemensam ståndpunkt 2008/109/Gusp (4), som bekräftar de åtgärderna och konsoliderar dem med andra relevanta åtgärder till en enda rättsakt.

| (3) | Den 17 december 2009 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1903 (2009), som ändrar FN:s restriktiva åtgärder avseende vapen och vapenrelaterad materiel samt tillhandahållande av bistånd, rådgivning och utbildning som rör militär verksamhet, genom att begränsa verkningarna av de restriktiva åtgärderna till icke-statliga enheter och personer som agerar på Liberias territorium. I enlighet med den resolutionen ändrades gemensam ståndpunkt 2008/109/Gusp genom beslut 2010/129/Gusp. |
| --- | --- |

(3)

Den 17 december 2009 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1903 (2009), som ändrar FN:s restriktiva åtgärder avseende vapen och vapenrelaterad materiel samt tillhandahållande av bistånd, rådgivning och utbildning som rör militär verksamhet, genom att begränsa verkningarna av de restriktiva åtgärderna till icke-statliga enheter och personer som agerar på Liberias territorium. I enlighet med den resolutionen ändrades gemensam ståndpunkt 2008/109/Gusp genom beslut 2010/129/Gusp.

| (4) | Förordning (EG) nr 234/2004 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 234/2004 bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | All behandling av personuppgifter om fysiska personer inom ramen för den här förordningen bör ske i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6). |
| --- | --- |

(5)

All behandling av personuppgifter om fysiska personer inom ramen för den här förordningen bör ske i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5) och i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (6).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 234/2004 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  I denna förordning används följande definitioner med den betydelse som här anges:






  a) | tekniskt bistånd: allt tekniskt stöd som har samband med reparation, utveckling, tillverkning, montering, provning, underhåll eller någon annan teknisk tjänst och som kan anta sådana former som instruktioner, råd, utbildning, överföring av praktiska kunskaper och färdigheter eller konsulttjänster. Tekniskt bistånd innefattar muntliga former av bistånd. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

I denna förordning används följande definitioner med den betydelse som här anges:

a)

tekniskt bistånd: allt tekniskt stöd som har samband med reparation, utveckling, tillverkning, montering, provning, underhåll eller någon annan teknisk tjänst och som kan anta sådana former som instruktioner, råd, utbildning, överföring av praktiska kunskaper och färdigheter eller konsulttjänster. Tekniskt bistånd innefattar muntliga former av bistånd.

| b) | sanktionskommittén: den kommitté som inrättats enligt punkt 21 i FN:s säkerhetsråds resolution 1521 (2003).” |
| --- | --- |

b)

sanktionskommittén: den kommitté som inrättats enligt punkt 21 i FN:s säkerhetsråds resolution 1521 (2003).”

| 2. | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Det ska vara förbjudet:






  a) | att tillhandahålla tekniskt bistånd som rör militär verksamhet, inbegripet tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av vapen och vapenrelaterad materiel av alla slag, däribland skjutvapen och ammunition, militärfordon och militärutrustning, paramilitär utrustning och reservdelar till dessa, direkt eller indirekt till icke-statliga personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Liberia, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Det ska vara förbjudet:

a)

att tillhandahålla tekniskt bistånd som rör militär verksamhet, inbegripet tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av vapen och vapenrelaterad materiel av alla slag, däribland skjutvapen och ammunition, militärfordon och militärutrustning, paramilitär utrustning och reservdelar till dessa, direkt eller indirekt till icke-statliga personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Liberia,

| b) | att tillhandahålla finansiering eller ekonomiskt stöd som rör militär verksamhet, särskilt gåvobistånd, lån och exportkreditförsäkring, för all försäljning, leverans, överföring eller export av vapen och vapenrelaterad materiel, eller för tillhandahållande av tillhörande tekniskt bistånd, direkt eller indirekt till icke-statliga personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Liberia, eller |
| --- | --- |

b)

att tillhandahålla finansiering eller ekonomiskt stöd som rör militär verksamhet, särskilt gåvobistånd, lån och exportkreditförsäkring, för all försäljning, leverans, överföring eller export av vapen och vapenrelaterad materiel, eller för tillhandahållande av tillhörande tekniskt bistånd, direkt eller indirekt till icke-statliga personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Liberia, eller

| c) | att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att kringgå de förbud som anges i leden a eller b.” |
| --- | --- |

c)

att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att kringgå de förbud som anges i leden a eller b.”

| 3. | Artikel 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  1.   Genom avvikelse från artikel 2 får de behöriga myndigheterna, enligt förteckningen över webbplatser i bilaga I, i den medlemsstat där den som tillhandahåller tjänsten är etablerad ge tillstånd till tillhandahållande av






  a) | tekniskt bistånd som är avsett endast för stöd till eller användning av Förenta nationernas uppdrag i Liberia, eller |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

1.   Genom avvikelse från artikel 2 får de behöriga myndigheterna, enligt förteckningen över webbplatser i bilaga I, i den medlemsstat där den som tillhandahåller tjänsten är etablerad ge tillstånd till tillhandahållande av

a)

tekniskt bistånd som är avsett endast för stöd till eller användning av Förenta nationernas uppdrag i Liberia, eller

| b) | tekniskt bistånd avseende icke-dödande utrustning som är avsedd endast för humanitärt bruk eller som skydd, under förutsättning att den berörda medlemsstaten i förväg har underrättat sanktionskommittén om tillhandahållandet av sådant tekniskt bistånd. Sådana underrättelser ska innehålla all relevant information, inbegripet i förekommande fall uppgifter om slutanvändare, planerat leveransdatum och transportväg. |
| --- | --- |

b)

tekniskt bistånd avseende icke-dödande utrustning som är avsedd endast för humanitärt bruk eller som skydd, under förutsättning att den berörda medlemsstaten i förväg har underrättat sanktionskommittén om tillhandahållandet av sådant tekniskt bistånd. Sådana underrättelser ska innehålla all relevant information, inbegripet i förekommande fall uppgifter om slutanvändare, planerat leveransdatum och transportväg.

2.   Beslut avseende ansökningar om tillstånd ska fattas av de behöriga myndigheterna från fall till fall och med beaktande av alla relevanta överväganden, inbegripet kriterierna i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (7). De behöriga myndigheterna ska kräva garantier mot missbruk av sådana tillstånd och ska vid behov vidta åtgärder för återsändande av vapen och vapenrelaterad materiel som levererats.

3.   Tillstånd får inte beviljas för åtgärder som redan ägt rum.

| 4. | Artikel 4 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  Fysiska och juridiska personer, enheter och organ som avser att tillhandahålla någon typ av bistånd som rör militär verksamhet till Liberias regering enligt artikel 1 ska i förväg underrätta den behöriga myndigheten, enligt vad som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga I, i den medlemsstat där de är bosatta eller befinner sig. Sådana underrättelser ska innehålla all relevant information, inbegripet i förekommande fall uppgifter om slutanvändare, planerat leveransdatum och transportväg. Den berörda medlemsstaten ska omedelbart efter mottagandet av den relevanta informationen underrätta sanktionskommittén om detta.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Fysiska och juridiska personer, enheter och organ som avser att tillhandahålla någon typ av bistånd som rör militär verksamhet till Liberias regering enligt artikel 1 ska i förväg underrätta den behöriga myndigheten, enligt vad som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga I, i den medlemsstat där de är bosatta eller befinner sig. Sådana underrättelser ska innehålla all relevant information, inbegripet i förekommande fall uppgifter om slutanvändare, planerat leveransdatum och transportväg. Den berörda medlemsstaten ska omedelbart efter mottagandet av den relevanta informationen underrätta sanktionskommittén om detta.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 7 juni 2010.

På rådets vägnar

C. CORBACHO

Ordförande

---

(1)  EUT L 51, 2.3.2010, s. 23.

1

(2)  EUT L 40, 12.2.2004, s. 35.

2

(3)  EUT L 40, 12.2.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 38, 13.2.2008, s. 26.

4

(5)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.”

7

---

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 494/2010

av den 25 maj 2010

om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 d, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen paraferade den 15 december 2009 Genèveavtalet om handel med bananer som är ett avtal mellan Europeiska unionen och Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nicaragua, Panama, Peru och Venezuela och som avser strukturen på och tillämpningen av EU:s handelsordning för bananer enligt KN-nummer 0803 00 19 (nedan kallat avtalet). I avtalet fastställs villkoren för slutlig lösning av pågående tvister och krav inom WTO som gäller unionens ordning för bananimport. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen paraferade den 15 december 2009 Genèveavtalet om handel med bananer som är ett avtal mellan Europeiska unionen och Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nicaragua, Panama, Peru och Venezuela och som avser strukturen på och tillämpningen av EU:s handelsordning för bananer enligt KN-nummer 0803 00 19 (nedan kallat avtalet). I avtalet fastställs villkoren för slutlig lösning av pågående tvister och krav inom WTO som gäller unionens ordning för bananimport.

| (2) | I enlighet med punkt 3 a i avtalet ska unionen gradvis sänka sina tullsatser för bananer från 176 euro/ton till 114 euro/ton. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med punkt 3 a i avtalet ska unionen gradvis sänka sina tullsatser för bananer från 176 euro/ton till 114 euro/ton.

| (3) | I avvaktan på att avtalet träder i kraft, och i enlighet med punkt 8 b i avtalet, ska dessa tullsänkningar tillämpas provisoriskt och retroaktivt från och med dagen för undertecknandet av avtalet, under förutsättning att de andra avtalsparterna uppfyller sina respektive åtaganden. |
| --- | --- |

(3)

I avvaktan på att avtalet träder i kraft, och i enlighet med punkt 8 b i avtalet, ska dessa tullsänkningar tillämpas provisoriskt och retroaktivt från och med dagen för undertecknandet av avtalet, under förutsättning att de andra avtalsparterna uppfyller sina respektive åtaganden.

| (4) | Rådet antog den 10 maj 2010 sitt beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Rådet antog den 10 maj 2010 sitt beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet.

| (5) | Den första tullsänkningen som föreskrivs i avtalet, som utgörs av en sänkning av tullsatsen till 148 euro/ton, bör därför genomföras, och det bör föreskrivas att denna tullsats tillämpas retroaktivt under perioden 15 december 2009–31 december 2010. |
| --- | --- |

(5)

Den första tullsänkningen som föreskrivs i avtalet, som utgörs av en sänkning av tullsatsen till 148 euro/ton, bör därför genomföras, och det bör föreskrivas att denna tullsats tillämpas retroaktivt under perioden 15 december 2009–31 december 2010.

| (6) | Bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1031/2008 (2) och kommissionens förordning (EG) nr 948/2009 (3), bör därför ändras i enlighet med detta när avtalet har undertecknats. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1031/2008 (2) och kommissionens förordning (EG) nr 948/2009 (3), bör därför ändras i enlighet med detta när avtalet har undertecknats.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87, ändrad genom förordning (EG) nr 1031/2008, ska texten i kolumn 3 (Konventionell tullsats) för KN-nummer 0803 00 19”Bananer, andra än mjölbananer, färska”, ”ersättas med””148 €/1 000 kg/net”.

Artikel 2

I bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87, ändrad genom förordning (EG) nr 948/2009, ska texten i kolumn 3 (Konventionell tullsats) för KN-nummer 0803 00 19”Bananer, andra än mjölbananer, färska”, ”ersättas med””148 €/1 000 kg/net”.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas från och med den 15 december 2009.

Artikel 2 ska tillämpas från och med den 1 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 maj 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EUT L 291, 31.10.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 287, 31.10.2009, s. 1.

3

---

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 495/2010

av den 7 juni 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 8 juni 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 61,5 |
| TN | 92,7 |
| TR | 78,2 |
| ZZ | 69,2 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 33,9 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 64,9 |
| 0709 90 70 | TR | 106,2 |
| ZZ | 106,2 |
| 0805 50 10 | AR | 88,8 |
| BR | 112,1 |
| TR | 96,8 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 99,8 |
| 0808 10 80 | AR | 119,5 |
| BR | 81,2 |
| CA | 103,3 |
| CL | 87,5 |
| CN | 87,6 |
| IL | 49,0 |
| NZ | 115,5 |
| US | 124,4 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 85,2 |
| ZZ | 97,0 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 190,9 |
| ZZ | 285,5 |
| 0809 20 95 | TR | 499,6 |
| US | 573,0 |
| ZZ | 536,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

44,4

MK

61,5

TN

92,7

TR

78,2

ZZ

69,2

0707 00 05

MA

37,3

MK

33,9

TR

123,5

ZZ

64,9

0709 90 70

TR

106,2

ZZ

106,2

0805 50 10

AR

88,8

BR

112,1

TR

96,8

ZA

101,5

ZZ

99,8

0808 10 80

AR

119,5

BR

81,2

CA

103,3

CL

87,5

CN

87,6

IL

49,0

NZ

115,5

US

124,4

UY

116,3

ZA

85,2

ZZ

97,0

0809 10 00

TN

380,0

TR

190,9

ZZ

285,5

0809 20 95

TR

499,6

US

573,0

ZZ

536,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 496/2010

av den 7 juni 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 488/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 488/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 8 juni 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 juni 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 138, 4.6.2010, s. 7.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 8 juni 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 39,44 | 3,07 |
| 1701 12 10 (1) | 39,44 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,44 | 2,78 |
| 1701 91 00 (2) | 39,00 | 5,77 |
| 1701 99 10 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1701 99 90 (2) | 39,00 | 2,64 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

39,44

0,00

1701 11 90 (1)

39,44

3,07

1701 12 10 (1)

39,44

0,00

1701 12 90 (1)

39,44

2,78

1701 91 00 (2)

39,00

5,77

1701 99 10 (2)

39,00

2,64

1701 99 90 (2)

39,00

2,64

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

BESLUT

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/25

---

RÅDETS BESLUT

av den 3 juni 2010

om utnämning av en polsk ledamot i Regionkommittén

(2010/310/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den polska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 besluten 2009/1014/EU och 2010/29/EU om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 besluten 2009/1014/EU och 2010/29/EU om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015 (1).

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Jan KOZŁOWSKI har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Jan KOZŁOWSKI har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2015, som ledamot

Mieczysław STRUK, marszałek województwa pomorskiego.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 3 juni 2010.

På rådets vägnar

A. PÉREZ RUBALCABA

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 22 och EUT L 12, 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/26

---

RÅDETS BESLUT

av den 3 juni 2010

om utnämning av sex italienska ledamöter och fyra italienska suppleanter i Regionkommittén

(2010/311/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den italienska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 besluten 2009/1014/EU och 2010/29/EU om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 besluten 2009/1014/EU och 2010/29/EU om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015 (1).

| (2) | Sex platser som ledamöter i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandaten för Agazio LOIERO, Antonio BASSOLINO, Massimo PINESCHI, Mercedes BRESSO, Claudio BURLANDO och Claudio MARTINI har löpt ut. Tre platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandaten för Maria Giuseppina MUZZARELLI, Sante ZUFFADA och Maria Rita LORENZETTI har löpt ut. En plats som suppleant har blivit ledig till följd av att Gianfranco VITAGLIANO har utnämnts till ledamot av Regionkommittén. |
| --- | --- |

(2)

Sex platser som ledamöter i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandaten för Agazio LOIERO, Antonio BASSOLINO, Massimo PINESCHI, Mercedes BRESSO, Claudio BURLANDO och Claudio MARTINI har löpt ut. Tre platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandaten för Maria Giuseppina MUZZARELLI, Sante ZUFFADA och Maria Rita LORENZETTI har löpt ut. En plats som suppleant har blivit ledig till följd av att Gianfranco VITAGLIANO har utnämnts till ledamot av Regionkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2015,

| a) | som ledamöter:






  — | Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamöter:

—

Giuseppe SCOPELLITI, Presidente Regione Calabria,

| — | Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise, |
| --- | --- |

—

Gianfranco VITAGLIANO, Assessore Regione Molise,

| — | Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio, |
| --- | --- |

—

Renata POLVERINI, Presidente Regione Lazio,

| — | Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Roberto COTA, Presidente Regione Piemonte,

| — | Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte, |
| --- | --- |

—

Mercedes BRESSO, Consigliere Regione Piemonte,

| — | Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria, |
| --- | --- |

—

Catiuscia MARINI, Presidente Regione Umbria,

och

| b) | som suppleanter:






  — | Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter:

—

Simonetta SALIERA, Vice Presidente Regione Emilia Romagna,

| — | Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia, |
| --- | --- |

—

Paolo Valentini PUCCITELLI, Consigliere Regione Lombardia,

| — | Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania, |
| --- | --- |

—

Stefano CALDORO, Presidente Regione Campania,

| — | Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana. |
| --- | --- |

—

Enrico ROSSI, Presidente Regione Toscana.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 3 juni 2010.

På rådets vägnar

A. PÉREZ RUBALCABA

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 22 respektive EUT L 12, 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/27 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/27

---

RÅDETS BESLUT

av den 3 juni 2010

om utnämning av tre danska suppleanter i Regionkommittén

(2010/312/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den danska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 besluten 2009/1014/EU och 2010/29/EU om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 22 december 2009 och den 18 januari 2010 besluten 2009/1014/EU och 2010/29/EU om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015 (1).

| (2) | Tre platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandatet för Bent HANSEN, Carl HOLST och Bent LARSEN har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

Tre platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandatet för Bent HANSEN, Carl HOLST och Bent LARSEN har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till suppleanter i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2015:

| — | Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem, |
| --- | --- |

—

Lasse KRULL, Regionsrådsmedlem,

| — | Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem, |
| --- | --- |

—

Bente LAURIDSEN, Regionsrådsmedlem,

| — | Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem. |
| --- | --- |

—

Ole B. SØRENSEN, Regionsrådsmedlem.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 3 juni 2010.

På rådets vägnar

A. PÉREZ RUBALCABA

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 22 och EUT L 12, 19.1.2010, s. 11.

1

---

| 8.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 140/28

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 7 juni 2010

om godkännande av att fysiska kontroller enligt förordning (EG) nr 669/2009 utförs i foder- och livsmedelsföretagares godkända lokaler i Cypern

[delgivet med nr K(2010) 3525]

(Endast den grekiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2010/313/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 av den 24 juli 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung (1), särskilt artikel 9.1, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 669/2009 fastställer bestämmelser om dessa kontroller som innefattar utförande av fysiska kontroller vid utsedda införselställen till Europeiska unionen. Den fastställer också minimikrav för sådana införselställen och att medlemsstaterna ska göra en förteckning över sådana införselställen allmänt tillgänglig på Internet. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 669/2009 fastställer bestämmelser om dessa kontroller som innefattar utförande av fysiska kontroller vid utsedda införselställen till Europeiska unionen. Den fastställer också minimikrav för sådana införselställen och att medlemsstaterna ska göra en förteckning över sådana införselställen allmänt tillgänglig på Internet.

| (2) | Enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 669/2009 får kommissionen på begäran av en medlemsstat tillåta de behöriga myndigheterna vid vissa utsedda införselställen med särskilda geografiska begränsningar i verksamheten att utföra de fysiska kontrollerna i en foder- eller livsmedelsföretagares lokaler under förutsättning att vissa villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 669/2009 får kommissionen på begäran av en medlemsstat tillåta de behöriga myndigheterna vid vissa utsedda införselställen med särskilda geografiska begränsningar i verksamheten att utföra de fysiska kontrollerna i en foder- eller livsmedelsföretagares lokaler under förutsättning att vissa villkor uppfylls.

| (3) | I ett brev daterat den 26 oktober 2009 begär Cypern att kommissionen ska tillåta de behöriga myndigheterna vid de utsedda införselställena Larnacas flygplats och Limassols hamn att få utföra fysiska kontroller i enlighet med förordning (EG) nr 669/2009 i vissa foder- och livsmedelsföretagares lokaler på grund av införselställenas geografiska läge och öns litenhet. |
| --- | --- |

(3)

I ett brev daterat den 26 oktober 2009 begär Cypern att kommissionen ska tillåta de behöriga myndigheterna vid de utsedda införselställena Larnacas flygplats och Limassols hamn att få utföra fysiska kontroller i enlighet med förordning (EG) nr 669/2009 i vissa foder- och livsmedelsföretagares lokaler på grund av införselställenas geografiska läge och öns litenhet.

| (4) | I ett brev till kommissionen daterat den 9 februari 2010 försäkrar Cypern följande: Endast foder- och livsmedelsföretagares lokaler som uppfyller minimikraven för utsedda införselställen enligt förordning (EG) nr 669/2009 skulle godkännas för utförandet av fysiska kontroller. Nivån på de allokerade resurserna till de behöriga myndigheterna på Larnacas flygplats och Limassols hamn skulle var sådan att de kontrollaktiviteter som utförs på dessa utsedda införselställen inte skulle störas eller påverkas negativt av möjligheten att fysiska kontroller utförs utanför dessa lokaler. De behöriga myndigheterna vid det berörda utsedda införselstället skulle ha ständig uppsikt över sändningar, som valts ut för fysisk kontroll i foder- eller livsmedelsföretagares lokaler, från dess ankomst till ett sådant införselställe så att de inte på något sätt kan manipuleras under tiden kontrollen pågår. |
| --- | --- |

(4)

I ett brev till kommissionen daterat den 9 februari 2010 försäkrar Cypern följande: Endast foder- och livsmedelsföretagares lokaler som uppfyller minimikraven för utsedda införselställen enligt förordning (EG) nr 669/2009 skulle godkännas för utförandet av fysiska kontroller. Nivån på de allokerade resurserna till de behöriga myndigheterna på Larnacas flygplats och Limassols hamn skulle var sådan att de kontrollaktiviteter som utförs på dessa utsedda införselställen inte skulle störas eller påverkas negativt av möjligheten att fysiska kontroller utförs utanför dessa lokaler. De behöriga myndigheterna vid det berörda utsedda införselstället skulle ha ständig uppsikt över sändningar, som valts ut för fysisk kontroll i foder- eller livsmedelsföretagares lokaler, från dess ankomst till ett sådant införselställe så att de inte på något sätt kan manipuleras under tiden kontrollen pågår.

| (5) | På grundval av de särskilda geografiska begränsningarna hos de utsedda införselställena, Larnacas flygplats och Limassols hamn, samt Cyperns försäkran att de ska uppfylla villkoren i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 669/2009 bör det därför godkännas att fysiska kontroller utförs i foder- och livsmedelsföretagares lokaler som godkänts av medlemsstaten för sådana kontroller. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av de särskilda geografiska begränsningarna hos de utsedda införselställena, Larnacas flygplats och Limassols hamn, samt Cyperns försäkran att de ska uppfylla villkoren i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 669/2009 bör det därför godkännas att fysiska kontroller utförs i foder- och livsmedelsföretagares lokaler som godkänts av medlemsstaten för sådana kontroller.

| (6) | För att säkerställa att godkännandet i detta beslut får tillräcklig publicitet bör en förteckning över de foder- och livsmedelsföretagares lokaler som godkänts för fysiska kontroller enligt förordning (EG) nr 669/2009 göras allmänt tillgänglig på Internet i enlighet med artikel 5 i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att godkännandet i detta beslut får tillräcklig publicitet bör en förteckning över de foder- och livsmedelsföretagares lokaler som godkänts för fysiska kontroller enligt förordning (EG) nr 669/2009 göras allmänt tillgänglig på Internet i enlighet med artikel 5 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De behöriga myndigheterna vid de utsedda införselställena vid Larnacas flygplats och Limassols hamn i Cypern godkänns härmed i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 669/2009 att utföra de fysiska kontroller som avses i artikel 8.1 b av importerat foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung, som förtecknas i bilaga I till den förordningen, i foder- och livsmedelsföretagarnas lokaler som Cypern godkänt för sådana kontroller enligt de villkor som anges i artikel 9.1 a, b och c i den förordningen.

2.   Förteckningen över de foder- och livsmedelsföretagares lokaler som avses i denna artikels första stycke och som Cypern godkänt, ska göras allmänt tillgänglig på Internet via de länkar som anges i artikel 5 i förordning (EG) nr 669/2009.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.

Utfärdat i Bryssel den 7 juni 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 194, 25.7.2009, s. 11.

1

---