# Euroopa Liidu L 84/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.084.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 84 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide31. märts 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.084.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 84

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide31. märts 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv 2010/24/EL, 16. märts 2010, vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv 2010/24/EL, 16. märts 2010, vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 270/2010, 29. märts 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 271/2010, 24. märts 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logoga | 19 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 272/2010, 30. märts 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 972/2006, millega sätestatakse basmati riisi impordi ning riisi päritolu kindlaksmääramise ajutise kontrollisüsteemi suhtes kohaldatavad erieeskirjad | 23 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 273/2010, 30. märts 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (
  1
  ) | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 274/2010, 30. märts 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 50 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/192/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. märts 2010, millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ja kasutamine Inglismaal, Šotimaal ja Walesis vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1920 all)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2010/193/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. märts 2010, millega muudetakse otsust 2003/135/EÜ seoses metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavadega Nordrhein-Westfahleni ja Rheinland-Pfalzi (Saksamaa) teatavatel aladel
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1931 all) | 56 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 270/2010, 29. märts 2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes

13

*

Komisjoni määrus (EL) nr 271/2010, 24. märts 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logoga

19

*

Komisjoni määrus (EL) nr 272/2010, 30. märts 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 972/2006, millega sätestatakse basmati riisi impordi ning riisi päritolu kindlaksmääramise ajutise kontrollisüsteemi suhtes kohaldatavad erieeskirjad

23

*

Komisjoni määrus (EL) nr 273/2010, 30. märts 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (
  1
  )

1

25

Komisjoni määrus (EL) nr 274/2010, 30. märts 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

50

OTSUSED

2010/192/EL

*

Komisjoni otsus, 29. märts 2010, millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ja kasutamine Inglismaal, Šotimaal ja Walesis vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1920 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1920 all)

1

52

2010/193/EL

*

Komisjoni otsus, 29. märts 2010, millega muudetakse otsust 2003/135/EÜ seoses metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavadega Nordrhein-Westfahleni ja Rheinland-Pfalzi (Saksamaa) teatavatel aladel
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1931 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1931 all)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 31.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/1

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/24/EL,

16. märts 2010,

vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 113 ja 115,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide vahel vastastikuse abi andmine teatavate maksude ja teiste meetmetega seotud liikmesriikide või liidu nõuete sissenõudmisel aitab kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele. See tagab maksustamise neutraalsuse ja on võimaldanud liikmesriikidel kõrvaldada diskrimineerivad kaitsemeetmed piiriülestes tehingutes, mis on kavandatud vältimaks pettusi ja kaotusi eelarvetuludes. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide vahel vastastikuse abi andmine teatavate maksude ja teiste meetmetega seotud liikmesriikide või liidu nõuete sissenõudmisel aitab kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele. See tagab maksustamise neutraalsuse ja on võimaldanud liikmesriikidel kõrvaldada diskrimineerivad kaitsemeetmed piiriülestes tehingutes, mis on kavandatud vältimaks pettusi ja kaotusi eelarvetuludes.

| (2) | Vastastikuse sissenõudmisabi kord kehtestati esmakordselt nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiviga 76/308/EMÜ vastastikuse abi kohta Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvatest meetmetest tulenevate nõuete ning põllumajandusmaksude ja tollimaksude sissenõudmisel (3). Kõnealune direktiiv ja seda muutvad õigusaktid kodifitseeriti nõukogu 26. mai 2008. aasta direktiiviga 2008/55/EÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (4). |
| --- | --- |

(2)

Vastastikuse sissenõudmisabi kord kehtestati esmakordselt nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiviga 76/308/EMÜ vastastikuse abi kohta Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvatest meetmetest tulenevate nõuete ning põllumajandusmaksude ja tollimaksude sissenõudmisel (3). Kõnealune direktiiv ja seda muutvad õigusaktid kodifitseeriti nõukogu 26. mai 2008. aasta direktiiviga 2008/55/EÜ vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (4).

| (3) | Kuigi kõnealune kord kujutas endast esimest sammu liidu parandatud sissenõudmismenetluste suunas, lähendades kohaldatavaid siseriiklikke eeskirju, ei osutunud see siiski piisavaks, et vastata viimase 30 aasta jooksul arenenud siseturu nõudmistele. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi kõnealune kord kujutas endast esimest sammu liidu parandatud sissenõudmismenetluste suunas, lähendades kohaldatavaid siseriiklikke eeskirju, ei osutunud see siiski piisavaks, et vastata viimase 30 aasta jooksul arenenud siseturu nõudmistele.

| (4) | Liikmesriikide finantshuvide ja siseturu neutraalsuse paremaks tagamiseks on tarvis laiendada vastastikust sissenõudmisabi neile maksudele ja maksetele, mis ei ole vastastikuse sissenõudmisabiga veel hõlmatud, samas kui selleks, et tulla toime abitaotluste suurenenud arvuga ja saavutada paremaid tulemusi, tuleb abi muuta tulemuslikumaks ja tõhusamaks ning hõlbustada selle andmist. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja teha olulisi kohandusi ning selleks ei piisa üksnes kehtiva direktiivi 2008/55/EÜ muutmisest. See direktiiv tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ja asendada uue õigusaktiga, mis põhineb direktiivi 2008/55/EÜ saavutustel, kuid näeb vajaduse korral ette selgemad ja täpsemad eeskirjad. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikide finantshuvide ja siseturu neutraalsuse paremaks tagamiseks on tarvis laiendada vastastikust sissenõudmisabi neile maksudele ja maksetele, mis ei ole vastastikuse sissenõudmisabiga veel hõlmatud, samas kui selleks, et tulla toime abitaotluste suurenenud arvuga ja saavutada paremaid tulemusi, tuleb abi muuta tulemuslikumaks ja tõhusamaks ning hõlbustada selle andmist. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja teha olulisi kohandusi ning selleks ei piisa üksnes kehtiva direktiivi 2008/55/EÜ muutmisest. See direktiiv tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ja asendada uue õigusaktiga, mis põhineb direktiivi 2008/55/EÜ saavutustel, kuid näeb vajaduse korral ette selgemad ja täpsemad eeskirjad.

| (5) | Selgemad eesmärgid soodustavad liikmesriikide vahelist ulatuslikumat teabevahetust. Nende eeskirjadega tagatakse samuti, et hõlmatud on kõik liidu juriidilised ja füüsilised isikud, sealhulgas lisaks tavapärastele õiguslikele üksustele, nagu usaldusfondid ja sihtasutused, ka mis tahes uued instrumendid, mis liikmesriikide maksumaksjad võivad luua. Lisaks teevad need eeskirjad võimalikuks võtta arvesse kõiki riigiasutuste poolt maksude, maksete, lõivude, toetuste ja sekkumistega seotud nõuete vorme, sealhulgas kõiki asjaomase maksumaksja või kolmanda poole vastu esitatud rahalisi nõudeid, mis asendavad esmase nõude. Selgemad eeskirjad on eeskätt vajalikud kõikide asjaosaliste õiguste ja kohustuste paremaks kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(5)

Selgemad eesmärgid soodustavad liikmesriikide vahelist ulatuslikumat teabevahetust. Nende eeskirjadega tagatakse samuti, et hõlmatud on kõik liidu juriidilised ja füüsilised isikud, sealhulgas lisaks tavapärastele õiguslikele üksustele, nagu usaldusfondid ja sihtasutused, ka mis tahes uued instrumendid, mis liikmesriikide maksumaksjad võivad luua. Lisaks teevad need eeskirjad võimalikuks võtta arvesse kõiki riigiasutuste poolt maksude, maksete, lõivude, toetuste ja sekkumistega seotud nõuete vorme, sealhulgas kõiki asjaomase maksumaksja või kolmanda poole vastu esitatud rahalisi nõudeid, mis asendavad esmase nõude. Selgemad eeskirjad on eeskätt vajalikud kõikide asjaosaliste õiguste ja kohustuste paremaks kindlaksmääramiseks.

| (6) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide pädevust määrata kindlaks nende siseriiklike õigusaktide kohaseid sissenõudmismeetmeid. Siiski on vaja tagada, et siseriiklike õigusaktide vahelised erinevused ega pädevate asutuste vahelise kooskõlastamise puudumine ei ohustaks käesolevas direktiivis sätestatud vastastikuse abi süsteemi tõrgeteta toimimist. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide pädevust määrata kindlaks nende siseriiklike õigusaktide kohaseid sissenõudmismeetmeid. Siiski on vaja tagada, et siseriiklike õigusaktide vahelised erinevused ega pädevate asutuste vahelise kooskõlastamise puudumine ei ohustaks käesolevas direktiivis sätestatud vastastikuse abi süsteemi tõrgeteta toimimist.

| (7) | Vastastikune abi võib hõlmata järgmist: taotluse saanud asutus võib esitada taotluse esitanud asutusele teabe, mida viimasel on vaja taotluse esitanud liikmesriigis tekkinud nõuete sissenõudmiseks, ja teavitada võlgnikku kõikidest sellistest taotluse esitanud liikmesriigist pärinevate nõuetega seotud dokumentidest. Taotluse esitanud asutuse taotlusel võib taotluse saanud asutus samuti sisse nõuda taotluse esitanud liikmesriigist pärinevad nõuded või võtta ettevaatusabinõusid, et tagada nende nõuete sissenõudmine. |
| --- | --- |

(7)

Vastastikune abi võib hõlmata järgmist: taotluse saanud asutus võib esitada taotluse esitanud asutusele teabe, mida viimasel on vaja taotluse esitanud liikmesriigis tekkinud nõuete sissenõudmiseks, ja teavitada võlgnikku kõikidest sellistest taotluse esitanud liikmesriigist pärinevate nõuetega seotud dokumentidest. Taotluse esitanud asutuse taotlusel võib taotluse saanud asutus samuti sisse nõuda taotluse esitanud liikmesriigist pärinevad nõuded või võtta ettevaatusabinõusid, et tagada nende nõuete sissenõudmine.

| (8) | Taotluse saanud liikmesriigis täitemeetmete puhul kasutatava ühtse juriidilise dokumendi ja nõudega seotud juriidilistest dokumentidest ja otsustest teavitamise ühtse tüüpvormi vastuvõtmine peaks lahendama teisest liikmesriigist pärit juriidiliste dokumentide tunnustamise ja tõlkimise probleemid, mis on praeguse abikorra ebatõhususe peamiseks põhjuseks. |
| --- | --- |

(8)

Taotluse saanud liikmesriigis täitemeetmete puhul kasutatava ühtse juriidilise dokumendi ja nõudega seotud juriidilistest dokumentidest ja otsustest teavitamise ühtse tüüpvormi vastuvõtmine peaks lahendama teisest liikmesriigist pärit juriidiliste dokumentide tunnustamise ja tõlkimise probleemid, mis on praeguse abikorra ebatõhususe peamiseks põhjuseks.

| (9) | Tuleks luua õiguslik alus eelneva taotluseta teabevahetuseks konkreetsete maksutagastuste kohta. Tõhususe huvides tuleks teha liikmesriigi maksuametnike jaoks võimalikuks viibida juures teises liikmesriigis läbiviidavate haldusuurimiste puhul või osaleda sellistes uurimistes. Samuti tuleks kehtestada võimalus otsesemaks teabevahetuseks teenistuste vahel eesmärgiga muuta abi andmine kiiremaks ja tõhusamaks. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks luua õiguslik alus eelneva taotluseta teabevahetuseks konkreetsete maksutagastuste kohta. Tõhususe huvides tuleks teha liikmesriigi maksuametnike jaoks võimalikuks viibida juures teises liikmesriigis läbiviidavate haldusuurimiste puhul või osaleda sellistes uurimistes. Samuti tuleks kehtestada võimalus otsesemaks teabevahetuseks teenistuste vahel eesmärgiga muuta abi andmine kiiremaks ja tõhusamaks.

| (10) | Võttes arvesse liikuvuse suurenemist siseturul ning asutamislepingu või teiste õigusaktidega kehtestatud piiranguid tagatiste osas, mida liikmesriigi territooriumil võib nõuda registreerimata maksumaksjatelt, tuleks laiendada võimalusi taotleda teises liikmesriigis sissenõudmismeetmete võtmist või ettevaatusabinõude rakendamist. Kuna nõude vanus on kriitiline tegur, peaksid liikmesriigid saama esitada vastastikuse abi taotluse isegi vaatamata sellele, et kõiki siseriiklikke sissenõudmisvahendeid ei ole veel täielikult kasutatud, muu hulgas siis, kui selliste menetluste kasutamine taotluse esitanud liikmesriigis tekitaks ebaproportsionaalseid raskusi. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse liikuvuse suurenemist siseturul ning asutamislepingu või teiste õigusaktidega kehtestatud piiranguid tagatiste osas, mida liikmesriigi territooriumil võib nõuda registreerimata maksumaksjatelt, tuleks laiendada võimalusi taotleda teises liikmesriigis sissenõudmismeetmete võtmist või ettevaatusabinõude rakendamist. Kuna nõude vanus on kriitiline tegur, peaksid liikmesriigid saama esitada vastastikuse abi taotluse isegi vaatamata sellele, et kõiki siseriiklikke sissenõudmisvahendeid ei ole veel täielikult kasutatud, muu hulgas siis, kui selliste menetluste kasutamine taotluse esitanud liikmesriigis tekitaks ebaproportsionaalseid raskusi.

| (11) | Üldine kohustus edastada taotlusi ja dokumente digitaalsel kujul ja elektroonilise võrgu kaudu ning täpsed eeskirjad taotluste ja dokumentide puhul keelte kasutamise kohta peaksid võimaldama liikmesriikidel käsitleda taotlusi kiiremini ja lihtsamalt. |
| --- | --- |

(11)

Üldine kohustus edastada taotlusi ja dokumente digitaalsel kujul ja elektroonilise võrgu kaudu ning täpsed eeskirjad taotluste ja dokumentide puhul keelte kasutamise kohta peaksid võimaldama liikmesriikidel käsitleda taotlusi kiiremini ja lihtsamalt.

| (12) | Taotluse saanud liikmesriigis toimuva sissenõudmismenetluse jooksul võib asjaomane isik vaidlustada nõude, taotluse esitanud liikmesriigi asutuste teate või nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi. Sellisteks juhtudeks tuleks ette näha, et asjaomane isik peaks nõude vaidlustamiseks pöörduma taotluse esitanud liikmesriigi pädeva asutuse poole ning et taotluse saanud asutus peaks kõik juba alustatud täitemenetlused peatama, välja arvatud taotluse esitanud asutuse vastupidise taotluse korral, kuni taotluse esitanud liikmesriigi pädev asutus teeb selles küsimuses otsuse. |
| --- | --- |

(12)

Taotluse saanud liikmesriigis toimuva sissenõudmismenetluse jooksul võib asjaomane isik vaidlustada nõude, taotluse esitanud liikmesriigi asutuste teate või nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi. Sellisteks juhtudeks tuleks ette näha, et asjaomane isik peaks nõude vaidlustamiseks pöörduma taotluse esitanud liikmesriigi pädeva asutuse poole ning et taotluse saanud asutus peaks kõik juba alustatud täitemenetlused peatama, välja arvatud taotluse esitanud asutuse vastupidise taotluse korral, kuni taotluse esitanud liikmesriigi pädev asutus teeb selles küsimuses otsuse.

| (13) | Selleks et julgustada liikmesriike eraldama teiste liikmesriikide nõuete sissenõudmiseks piisavalt vahendeid, peaks taotluse saanud liikmesriigil olema õigus nõuda võlgnikult sisse sissenõudmisega seotud kulud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et julgustada liikmesriike eraldama teiste liikmesriikide nõuete sissenõudmiseks piisavalt vahendeid, peaks taotluse saanud liikmesriigil olema õigus nõuda võlgnikult sisse sissenõudmisega seotud kulud.

| (14) | Tulemuslikkus on kõige paremini saavutatav siis, kui abitaotluse täitmisel saab taotluse saanud asutus kasutada volitusi, mis on talle antud samalaadsete maksude või maksete suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega. Samasuguse maksu või makse puudumisel on kõige asjakohasem menetlus see, mis on ette nähtud liikmesriigi õigusaktidega, mida kohaldatakse isiku sissetulekule kehtestatud maksudega seotud nõuete suhtes. Neid siseriiklikke õigusakte ei tuleks üldiselt kohaldada eelisõiguste suhtes, mis määratakse taotluse saanud liikmesriigis tekkivatele nõuetele. Eelisõigusi peaks olema siiski võimalik laiendada teiste liikmesriikide nõuetele asjaomaste liikmesriikide vahelise kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

(14)

Tulemuslikkus on kõige paremini saavutatav siis, kui abitaotluse täitmisel saab taotluse saanud asutus kasutada volitusi, mis on talle antud samalaadsete maksude või maksete suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega. Samasuguse maksu või makse puudumisel on kõige asjakohasem menetlus see, mis on ette nähtud liikmesriigi õigusaktidega, mida kohaldatakse isiku sissetulekule kehtestatud maksudega seotud nõuete suhtes. Neid siseriiklikke õigusakte ei tuleks üldiselt kohaldada eelisõiguste suhtes, mis määratakse taotluse saanud liikmesriigis tekkivatele nõuetele. Eelisõigusi peaks olema siiski võimalik laiendada teiste liikmesriikide nõuetele asjaomaste liikmesriikide vahelise kokkuleppe alusel.

| (15) | Aegumistähtaja kehtivaid eeskirju on vaja lihtsustada, nähes ette, et aegumistähtaegade peatamine, katkestamine või pikendamine on üldiselt kindlaks määratud vastavalt taotluse saanud liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui aegumistähtaja peatamine või katkestamine ei ole nimetatud riigi kehtivate õigusaktide kohaselt võimalik. |
| --- | --- |

(15)

Aegumistähtaja kehtivaid eeskirju on vaja lihtsustada, nähes ette, et aegumistähtaegade peatamine, katkestamine või pikendamine on üldiselt kindlaks määratud vastavalt taotluse saanud liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele, välja arvatud juhul, kui aegumistähtaja peatamine või katkestamine ei ole nimetatud riigi kehtivate õigusaktide kohaselt võimalik.

| (16) | Tulemuslikkus eeldab, et vastastikuse abi käigus edastatavat teavet võib teabe saanud liikmesriigis kasutada muuks kui käesoleva direktiiviga ettenähtud eesmärgiks, kui see on lubatud nii teavet esitava kui teabe saanud liikmesriigi õigusaktidega. |
| --- | --- |

(16)

Tulemuslikkus eeldab, et vastastikuse abi käigus edastatavat teavet võib teabe saanud liikmesriigis kasutada muuks kui käesoleva direktiiviga ettenähtud eesmärgiks, kui see on lubatud nii teavet esitava kui teabe saanud liikmesriigi õigusaktidega.

| (17) | Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata ühegi sellise kahe- või mitmepoolsetest lepingutest või kokkulepetest tuleneva kohustuse täitmist, millega nähakse ette ulatuslikum abi. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata ühegi sellise kahe- või mitmepoolsetest lepingutest või kokkulepetest tuleneva kohustuse täitmist, millega nähakse ette ulatuslikum abi.

| (18) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5). |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

| (19) | Vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 34 julgustatakse liikmesriike koostama nii enda tarbeks kui ka liidu huvides vastavustabeleid, mis kajastaksid võimalikult põhjalikult käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahelist vastavust, ning need avalikustama. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 34 julgustatakse liikmesriike koostama nii enda tarbeks kui ka liidu huvides vastavustabeleid, mis kajastaksid võimalikult põhjalikult käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahelist vastavust, ning need avalikustama.

| (20) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt siseturul ühtse sissenõudmisabi süsteemi kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on see nõutava ühtsuse, tulemuslikkuse ja tõhususe põhjustel paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt siseturul ühtse sissenõudmisabi süsteemi kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on see nõutava ühtsuse, tulemuslikkuse ja tõhususe põhjustel paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Käesoleva direktiiviga austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiiviga austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad, mille kohaselt liikmesriigid annavad kõikides liikmesriikides abi artiklis 2 nimetatud ja teises liikmesriigis tekkinud mis tahes nõuete sissenõudmisel.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse nõuete suhtes, mis on seotud:

| a) | kõikide maksude ja maksetega, mida koguvad liikmesriigid või nende territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mida kogutakse liidu nimel; |
| --- | --- |

a)

kõikide maksude ja maksetega, mida koguvad liikmesriigid või nende territoriaalsed või halduslikud allüksused, sealhulgas kohaliku omavalitsuse asutused, või mida kogutakse liidu nimel;

| b) | toetuste, sekkumiste ja muude meetmetega, mis kuuluvad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) täieliku või osalise rahastamise süsteemi, sealhulgas nende meetmetega seonduvalt sissenõutavate summadega; |
| --- | --- |

b)

toetuste, sekkumiste ja muude meetmetega, mis kuuluvad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) täieliku või osalise rahastamise süsteemi, sealhulgas nende meetmetega seonduvalt sissenõutavate summadega;

| c) | lõivude ja teiste maksetega, mis on ette nähtud suhkruturu ühise korralduse alusel. |
| --- | --- |

c)

lõivude ja teiste maksetega, mis on ette nähtud suhkruturu ühise korralduse alusel.

2.   Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad:

| a) | halduskaristused, trahvid, teenustasud ja lisamaksud, mis on seotud selliste nõuetega, mille puhul võidakse taotleda vastastikust abi vastavalt lõikele 1 ning mille on kehtestanud haldusasutused, kes on pädevad koguma asjaomaseid makse või makseid või viima nendega seoses läbi haldusuurimusi, või mille on kinnitanud haldus- või õigusasutused nimetatud haldusasutuste taotlusel; |
| --- | --- |

a)

halduskaristused, trahvid, teenustasud ja lisamaksud, mis on seotud selliste nõuetega, mille puhul võidakse taotleda vastastikust abi vastavalt lõikele 1 ning mille on kehtestanud haldusasutused, kes on pädevad koguma asjaomaseid makse või makseid või viima nendega seoses läbi haldusuurimusi, või mille on kinnitanud haldus- või õigusasutused nimetatud haldusasutuste taotlusel;

| b) | teenustasud tõendite ja samalaadsete dokumentide väljastamise eest seoses maksude ja maksete haldustoimingutega; |
| --- | --- |

b)

teenustasud tõendite ja samalaadsete dokumentide väljastamise eest seoses maksude ja maksete haldustoimingutega;

| c) | intressid ja kulud, mis on seotud selliste nõuetega, mille puhul võidakse taotleda vastastikust abi vastavalt lõikele 1 või käesoleva lõike punktidele a ja b. |
| --- | --- |

c)

intressid ja kulud, mis on seotud selliste nõuetega, mille puhul võidakse taotleda vastastikust abi vastavalt lõikele 1 või käesoleva lõike punktidele a ja b.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmise suhtes:

| a) | kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed, mis kuuluvad tasumisele liikmesriigile või liikmesriigi allüksusele või avaliku õiguse kohaselt loodud sotsiaalkindlustusasutustele; |
| --- | --- |

a)

kohustuslikud sotsiaalkindlustusmaksed, mis kuuluvad tasumisele liikmesriigile või liikmesriigi allüksusele või avaliku õiguse kohaselt loodud sotsiaalkindlustusasutustele;

| b) | lõikes 2 nimetamata teenustasud; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 nimetamata teenustasud;

| c) | tasumisele kuuluvad lepingulised summad, näiteks üldhuviteenuste eest makstavad teenustasud; |
| --- | --- |

c)

tasumisele kuuluvad lepingulised summad, näiteks üldhuviteenuste eest makstavad teenustasud;

| d) | riikliku süüdistuse alusel mõistetud kriminaalkaristused või muud lõike 2 punktiga a hõlmamata kriminaalkaristused. |
| --- | --- |

d)

riikliku süüdistuse alusel mõistetud kriminaalkaristused või muud lõike 2 punktiga a hõlmamata kriminaalkaristused.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „taotluse esitanud asutus”– selle liikmesriigi teabevahetuse keskasutus, teabevahetuse asutus või teabevahetuse üksus, kes teeb taotluse abi saamiseks seoses artiklis 2 osutatud nõudega;

b)   „taotluse saanud asutus”– selle liikmesriigi teabevahetuse keskasutus, teabevahetuse asutus või teabevahetuse üksus, kellele on esitatud abitaotlus;

c)   „isik”–

| i) | füüsiline isik; |
| --- | --- |

i)

füüsiline isik;

| ii) | juriidiline isik; |
| --- | --- |

ii)

juriidiline isik;

| iii) | kui kehtivates õigusaktides on see sätestatud, isikute ühendus, kes saab teha õigustoiminguid, kuid kellel puudub juriidilise isiku õiguslik seisund, või |
| --- | --- |

iii)

kui kehtivates õigusaktides on see sätestatud, isikute ühendus, kes saab teha õigustoiminguid, kuid kellel puudub juriidilise isiku õiguslik seisund, või

| iv) | mis tahes laadi ja vormi muu õiguslik üksus, millel on juriidilise isiku staatus või mitte, mis omab või haldab vara, sealhulgas sellest tulenevat tulu, mida maksustatakse käesolevas direktiivis käsitletud mis tahes maksuga; |
| --- | --- |

iv)

mis tahes laadi ja vormi muu õiguslik üksus, millel on juriidilise isiku staatus või mitte, mis omab või haldab vara, sealhulgas sellest tulenevat tulu, mida maksustatakse käesolevas direktiivis käsitletud mis tahes maksuga;

d)   „elektroonilisel teel”– elektrooniliste andmetöötlus- (sh digitaalne pakkimine) ja salvestusvahendite kasutamine ning juhtmete või raadio kaudu, optiliselt või muul elektromagnetilisel viisil toimuv teabeedastus;

e)   „CCN-võrk”– ühine tegevusalus, mis põhineb ühisel teabevõrgul (CCN) ning mille liit on välja töötanud selleks, et tagada elektrooniline teabevahetus pädevate asutuste vahel tolli ja maksustamise valdkonnas.

Artikkel 4

Korraldus

1.   Iga liikmesriik teatab komisjonile 20. maiks 2010 käesoleva direktiivi kohaldamiseks nimetatud pädeva asutuse või pädevad asutused (edaspidi „pädev asutus”) ning samuti viivitamata mis tahes nendega seotud muudatused.

Komisjon teeb teabe kättesaadavaks teistele liikmesriikidele ja avaldab liikmesriikide pädevate asutuste loetelu Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Pädev asutus määrab ühe teabevahetuse keskasutuse, kellel lasub põhivastutus käesoleva direktiivi kohase vastastikuse abi valdkonnas teiste liikmesriikidega toimuva suhtlemise eest.

Samuti võib komisjoniga suhtlemise teha ülesandeks teabevahetuse keskasutusele.

3.   Iga liikmesriigi pädev asutus võib määrata teabevahetuse asutused, mis vastutavad kontaktide eest teiste liikmesriikidega vastastikuse abi kohta seoses artiklis 2 nimetatud ühe või mitme konkreetset liiki maksu ja maksega.

4.   Iga liikmesriigi pädev asutus võib lisaks teabevahetuse keskasutusele või teabevahetuse asutustele määrata teabevahetuse üksusteks muid asutusi. Teabevahetuse üksused taotlevad või annavad vastastikust abi käesoleva direktiivi kohaselt seoses oma territoriaalse pädevusega või erialase tegevuspädevusega.

5.   Kui teabevahetuse asutus või teabevahetuse üksus saab vastastikuse abi taotluse, mis eeldab tegutsemist väljaspool talle antud pädevust, edastab ta taotluse viivitamata pädevale asutusele või üksusele, kui see on teada, või teabevahetuse keskasutusele ja teatab sellest taotluse esitanud asutusele.

6.   Iga liikmesriigi pädev asutus teatab komisjonile oma teabevahetuse keskasutuse ja kõik tema määratud teabevahetuse asutused ja üksused. Komisjon teeb selle teabe kättesaadavaks liikmesriikidele.

7.   Igasugune teave saadetakse teabevahetuse keskasutuse poolt või nimel või üksikjuhtumite korral temaga kokkuleppel, mis tagab teabevahetuse tõhususe.

II   PEATÜKK

TEABEVAHETUS

Artikkel 5

Teabetaotlus

1.   Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus mis tahes teabe, mis võib olla taotluse esitanud asutusele vajalik artiklis 2 osutatud nõuete sissenõudmiseks.

Nimetatud teabe esitamiseks korraldab taotluse saanud asutus kõik teabe saamiseks vajalikud haldusuurimised.

2.   Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud esitama teavet:

| a) | mida ta ei oleks võimeline hankima taotluse saanud liikmesriigis tekkivate samasuguste nõuete sissenõudmiseks; |
| --- | --- |

a)

mida ta ei oleks võimeline hankima taotluse saanud liikmesriigis tekkivate samasuguste nõuete sissenõudmiseks;

| b) | mis avalikustaks mis tahes äri-, tootmis- või ametisaladusi; |
| --- | --- |

b)

mis avalikustaks mis tahes äri-, tootmis- või ametisaladusi;

| c) | mille avalikustamine ohustaks taotluse saanud liikmesriigi julgeolekut või kahjustaks selle avalikku korda. |
| --- | --- |

c)

mille avalikustamine ohustaks taotluse saanud liikmesriigi julgeolekut või kahjustaks selle avalikku korda.

3.   Lõiget 2 ei tõlgendata mingil juhul nii, et taotluse saanud liikmesriigi asutusel on õigus keelduda isikut käsitleva teabe esitamisest vaid põhjusel, et kõnealune teave on panga, muu finantsasutuse, tema nimel tegutseva, volitatud või usaldusisiku valduses või on seotud juriidilise isiku omandihuvidega.

4.   Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele teabe andmisest keeldumise põhjused.

Artikkel 6

Teabevahetus ilma eelneva taotluseta

Kui maksu- või maksetagastus, välja arvatud käibemaksutagastus, on seotud isikuga, kelle asukoht või püsiv tegevuskoht on teises liikmesriigis, võib liikmesriik, kes peab maksutagastuse tegema, teavitada tagastuse saava isiku asukoha või püsiva tegevuskoha liikmesriiki.

Artikkel 7

Viibimine haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes

1.   Taotluse esitanud asutuse ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ning taotluse saanud asutuse kehtestatud korras võivad taotluse esitanud asutuse volitatud ametnikud käesolevas direktiivis ettenähtud vastastikuse abi andmise edendamiseks teha järgmist:

| a) | viibida taotluse saanud haldusasutuste ametiruumides, kus haldusasutused täidavad oma ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

viibida taotluse saanud haldusasutuste ametiruumides, kus haldusasutused täidavad oma ülesandeid;

| b) | olla kohal taotluse saanud liikmesriigi territooriumil läbiviidava haldusuurimise ajal; |
| --- | --- |

b)

olla kohal taotluse saanud liikmesriigi territooriumil läbiviidava haldusuurimise ajal;

| c) | abistada taotluse saanud liikmesriigi pädevaid ametnikke kõnealuses liikmesriigis toimuva kohtumenetluse ajal. |
| --- | --- |

c)

abistada taotluse saanud liikmesriigi pädevaid ametnikke kõnealuses liikmesriigis toimuva kohtumenetluse ajal.

2.   Kui see on lubatud taotluse saanud liikmesriigi kehtivate õigusaktidega, võib lõike 1 punktis b osutatud kokkuleppega ette näha, et taotluse esitanud liikmesriigi ametnikud võivad küsitleda üksikisikuid ja kontrollida dokumente.

3.   Taotluse esitanud asutuse volitatud ametnikud, kes kasutavad lõigetes 1 ja 2 sätestatud võimalusi, peavad suutma igal ajal esitada kirjaliku volituse, mis kinnitab nende isikut ja ametialaseid volitusi.

III   PEATÜKK

ABI SEOSES DOKUMENTIDEST TEAVITAMISEGA

Artikkel 8

Teatavatest nõuetega seotud dokumentidest teatamise taotlus

1.   Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus adressaadile kõik dokumendid, sealhulgas kohtudokumendid, mis pärinevad taotluse esitanud liikmesriigist ning on seotud artiklis 2 osutatud nõude või selle sissenõudmisega.

Teavitamistaotlusele lisatakse tüüpvorm, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | nimi, aadress ja muud adressaadi tuvastamiseks vajalikud andmed; |
| --- | --- |

a)

nimi, aadress ja muud adressaadi tuvastamiseks vajalikud andmed;

| b) | teavitamise eesmärk ja ajavahemik, mille jooksul teatamine peaks toimuma; |
| --- | --- |

b)

teavitamise eesmärk ja ajavahemik, mille jooksul teatamine peaks toimuma;

| c) | lisatud dokumendi kirjeldus ning asjaomase nõude laad ja suurus; |
| --- | --- |

c)

lisatud dokumendi kirjeldus ning asjaomase nõude laad ja suurus;

| d) | nimi, aadress ja muud kontaktandmed järgmise kohta:






  i) | lisatud dokumendi eest vastutav asutus ja, kui see on erinev, |
| --- | --- | --- |

d)

nimi, aadress ja muud kontaktandmed järgmise kohta:

i)

lisatud dokumendi eest vastutav asutus ja, kui see on erinev,

| ii) | asutus, kust saab täiendavat teavet teatatud dokumendi või maksekohustuse vaidlustamise võimaluste kohta. |
| --- | --- |

ii)

asutus, kust saab täiendavat teavet teatatud dokumendi või maksekohustuse vaidlustamise võimaluste kohta.

2.   Taotluse esitanud asutus esitab käesoleva artikli kohase teavitamistaotluse ainult juhul, kui tal ei ole võimalik teavitada vastavalt eeskirjadele, mis reguleerivad asjaomastest dokumentidest teavitamist taotluse esitanud liikmesriigis, või kui selline teavitamine tekitaks ebaproportsionaalseid raskusi.

3.   Taotluse saanud asutus teatab kohe taotluse esitanud asutusele kõik teavitamistaotluse alusel võetud meetmed ning eelkõige kuupäeva, millal adressaati teavitati dokumendist.

Artikkel 9

Teavitamise viisid

1.   Taotluse saanud asutus tagab, et teavitamine taotluse saanud liikmesriigis toimub taotluse saanud liikmesriigis kehtivate õigusnormide ja haldustavade kohaselt.

2.   Lõike 1 kohaldamine ei mõjuta mis tahes muu teavitamisvormi kasutamist, mille on koostanud taotluse esitanud liikmesriigi pädev asutus vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele.

Taotluse esitanud liikmesriigi pädev asutus võib teavitada teise liikmesriigi territooriumil elavat isikut mis tahes dokumendist otse tähitud kirjaga või elektroonilisel teel.

IV   PEATÜKK

SISSENÕUDMISMEETMED JA ETTEVAATUSABINÕUD

Artikkel 10

Sissenõudmistaotlus

1.   Taotluse esitanud asutuse palvel nõuab taotluse saanud asutus sisse nõuded, mille suhtes on olemas taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument.

2.   Kui taotluse esitanud asutus saab teabe sissenõudmistaotluse põhjuste kohta, edastab ta taotluse saanud asutusele viivitamata kogu asjakohase teabe.

Artikkel 11

Sissenõudmistaotlust reguleerivad tingimused

1.   Taotluse esitanud asutus ei või sissenõudmist taotleda, kui/kuni taotluse esitanud liikmesriigis on nõue ja/või selle täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument selles liikmesriigis vaidlustatud, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artikli 14 lõike 4 kolmandat lõiku.

2.   Enne kui taotluse esitanud asutus esitab sissenõudmistaotluse, tuleb kohaldada taotluse esitanud liikmesriigis kehtivat asjakohast sissenõudmismenetlust, välja arvatud järgmistel juhtudel:

| a) | kui on ilmne, et taotluse esitanud liikmesriigis ei ole sissenõudmise rahuldamiseks vara või et sellise menetlusega ei kaasne nõude täielik tasumine ja taotluse esitanud asutusel on konkreetne teave, mis näitab, et asjaomasel isikul on taotluse saanud liikmesriigis vara; |
| --- | --- |

a)

kui on ilmne, et taotluse esitanud liikmesriigis ei ole sissenõudmise rahuldamiseks vara või et sellise menetlusega ei kaasne nõude täielik tasumine ja taotluse esitanud asutusel on konkreetne teave, mis näitab, et asjaomasel isikul on taotluse saanud liikmesriigis vara;

| b) | kui selliste menetluste kasutamine taotluse esitanud liikmesriigis tekitaks ebaproportsionaalseid raskusi. |
| --- | --- |

b)

kui selliste menetluste kasutamine taotluse esitanud liikmesriigis tekitaks ebaproportsionaalseid raskusi.

Artikkel 12

Taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument ning muud lisadokumendid

1.   Igale sissenõudmistaotlusele lisatakse ühtne juriidiline dokument, mis lubab täitmisele pööramist taotluse saanud liikmesriigis.

See ühtne juriidiline dokument, mis lubab täitmisele pööramist taotluse saanud liikmesriigis, kajastab täitmisele pööramist lubava esmase dokumendi sisu ning see on ainus alus taotluse saanud liikmesriigis võetavatele sissenõudmismeetmetele ja ettevaatusabinõudele. Seda ei pea kõnealuses liikmesriigis tunnustama, täiendama ega asendama.

Täitmisele pööramist lubav ühtne juriidiline dokument sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi identifitseerimiseks asjakohane teave, nõude kirjeldus, sealhulgas nõude laad, nõudega hõlmatud ajavahemik, kõik täitmisele pööramise seisukohast olulised kuupäevad ning nõude suurus ja selle erinevad komponendid, nagu maksmisele kuuluv põhisumma, intressid jne; |
| --- | --- |

a)

täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi identifitseerimiseks asjakohane teave, nõude kirjeldus, sealhulgas nõude laad, nõudega hõlmatud ajavahemik, kõik täitmisele pööramise seisukohast olulised kuupäevad ning nõude suurus ja selle erinevad komponendid, nagu maksmisele kuuluv põhisumma, intressid jne;

| b) | nimi ja muud võlgniku tuvastamiseks vajalikud andmed; |
| --- | --- |

b)

nimi ja muud võlgniku tuvastamiseks vajalikud andmed;

| c) | nimi, aadress ja muud kontaktandmed järgmise kohta:






  i) | nõude hindamise eest vastutav asutus ja, kui see on erinev, |
| --- | --- | --- |

c)

nimi, aadress ja muud kontaktandmed järgmise kohta:

i)

nõude hindamise eest vastutav asutus ja, kui see on erinev,

| ii) | asutus, kust saab täiendavat teavet nõude või maksekohustuse vaidlustamise võimaluste kohta. |
| --- | --- |

ii)

asutus, kust saab täiendavat teavet nõude või maksekohustuse vaidlustamise võimaluste kohta.

2.   Nõude sissenõudmistaotlusele võib lisada muid taotluse esitanud liikmesriigi väljastatud ja nõudega seotud dokumente.

Artikkel 13

Sissenõudmistaotluse täitmine

1.   Sissenõudmistaotluse saanud liikmesriigis käsitletakse mis tahes nõuet, mille suhtes on taotletud sissenõudmist, taotluse saanud liikmesriigi nõudena, välja arvatud juhul, kui käesolevas direktiivis on sätestatud teisiti. Taotluse saanud asutus kasutab volitusi ja menetlusi, mis on ette nähtud taotluse saanud liikmesriigi õigus- või haldusnormidega, mida kohaldatakse samasuguse maksu või makse või samasuguse puudumisel sarnase maksu või maksega seotud nõuete suhtes, kui käesolevas direktiivis ei sätestata teisiti.

Kui taotluse saanud asutus leiab, et tema territooriumil ei ole kehtestatud samasuguseid või sarnaseid makse või makseid, kasutab ta volitusi ja menetlusi, mis on ette nähtud taotluse saanud liikmesriigi õigus- või haldusnormidega, mida kohaldatakse isiku sissetulekule kehtestatud maksu käsitlevate nõuete suhtes, kui käesolevas direktiivis ei sätestata teisiti.

Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma teise liikmesriigi nõuetele eelisõigusi, mis antakse tema enda riigis tekkivatele nõuetele, välja arvatud juhul, kui asjaomased liikmesriigid on teisiti kokku leppinud või kui nii on kehtestatud taotluse saanud liikmesriigi õigusaktidega. Liikmesriik, kes annab teise liikmesriigi nõuetele eelisõiguseid, ei või keelduda samade eelisõiguste andmisest teiste liikmesriikide samadele või sarnastele nõuetele samadel tingimustel.

Taotluse saanud liikmesriik nõuab nõude sisse oma riigi vääringus.

2.   Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele nõuetekohase hoolsusega kõik sissenõudmistaotluse alusel võetud meetmed.

3.   Alates sissenõudmistaotluse saamise kuupäevast nõuab taotluse saanud asutus hilinenud maksete eest intressi taotluse saanud liikmesriigis kehtivate õigus- ja haldusnormide kohaselt.

4.   Kui taotluse saanud liikmesriigi kehtivad õigus- või haldusnormid seda võimaldavad, võib taotluse saanud asutus anda võlgnikule makseaega või lubada tal maksta osade kaupa, mille eest ta võib küsida intressi. Igast sellisest otsusest annab ta seejärel teada taotluse esitanud asutusele.

5.   Ilma et see piiraks artikli 20 lõike 1 kohaldamist, kannab taotluse saanud asutus nõudega seoses sissenõutud summad ning käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud intressid üle taotluse esitanud asutusele.

Artikkel 14

Vaidlused

1.   Nõuet, taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubavat esmast juriidilist dokumenti või taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubavat ühtset juriidilist dokumenti ning taotluse esitanud liikmesriigi pädeva asutuse esitatud teate kehtivust käsitlevad vaidlused kuuluvad taotluse esitanud liikmesriigi pädevate organite pädevusse. Kui huvitatud isik vaidlustab sissenõudmismenetluse jooksul nõude, taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi või taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi, teavitab taotluse saanud asutus kõnealust isikut sellest, et vaidlustamiseks peab ta pöörduma taotluse esitanud liikmesriigi pädeva asutuse poole vastavalt seal kehtivatele õigusaktidele.

2.   Vaidlustega, mis käsitlevad taotluse saanud liikmesriigis võetud täitemeetmeid või taotluse saanud liikmesriigi pädeva asutuse esitatud teate kehtivust, tuleb pöörduda selle liikmesriigi pädeva organi poole vastavalt seal kehtivatele õigusnormidele.

3.   Kui taotluse esitanud liikmesriigi pädeva organi poole pöördutakse seoses lõikes 1 osutatud meetmetega, teavitab taotluse esitanud asutus sellest taotluse saanud asutust ning määrab kindlaks, millises ulatuses nõue ei ole vaidlustatud.

4.   Niipea kui taotluse saanud asutus on taotluse esitanud asutuselt või huvitatud isikult saanud lõikes 3 osutatud teabe, peatab ta täitemenetluse nõude vaidlustatud osa suhtes, kuni pädev organ teeb selles küsimuses otsuse, välja arvatud taotluse esitanud asutuse vastupidise taotluse korral.

Taotluse esitanud asutuse taotlusel või kui taotluse saanud asutus peab seda muul viisil vajalikuks ning ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, võib taotluse saanud asutus võtta sissenõudmist tagavaid ettevaatusabinõusid sel määral, mil taotluse saanud liikmesriigi kehtivad õigusnormid seda lubavad.

Taotluse esitanud asutus võib kooskõlas selles liikmesriigis kehtivate õigus- ja haldusnormidega paluda taotluse saanud asutusel sisse nõuda vaidlustatud nõude või vaidlustatud osa nõudest sel määral, mil taotluse saanud liikmesriigi kehtivad õigusnormid seda lubavad. Kõiki selliseid taotlusi tuleb põhjendada. Kui vaidlustamise tulemus on seejärel võlgnikule soodne, vastutab taotluse esitanud asutus kõikide sissenõutud summade hüvitamise ja tasumisele kuuluvate hüvitiste maksmise eest vastavalt taotluse saanud liikmesriigis kehtivatele õigusnormidele.

Kui taotluse esitanud liikmesriigi või taotluse saanud liikmesriigi pädevad asutused on algatanud vastastikuse kokkuleppe menetluse ning menetluse tulemusel võib olla mõju nõudele, millega seoses on abi taotletud, siis katkestatakse või peatatakse sissenõudmismeetmete rakendamine kuni nimetatud menetluse lõpuni, välja arvatud juhul, kui pettuse või maksejõuetuse tõttu on tegemist kiireloomulise juhuga. Kui sissenõudmismeetmete rakendamine katkestatakse või peatatakse, kohaldatakse teist lõiku.

Artikkel 15

Sissenõudmisabi taotluse muutmine või tagasivõtmine

1.   Taotluse esitanud asutus teatab taotluse saanud asutusele kohe kõik tema sissenõudmistaotlusesse tehtavad hilisemad muudatused või oma taotluse tagasivõtmise, esitades muutmise või tagasivõtmise põhjused.

2.   Kui taotluse muutmise aluseks on artikli 14 lõikes 1 osutatud pädeva organi otsus, edastab taotluse esitanud asutus nimetatud otsuse koos taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava muudetud ühtse juriidilise dokumendiga. Seejärel võtab taotluse saanud asutus muudetud juriidilise dokumendi põhjal täiendavaid sissenõudmismeetmeid.

Taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi alusel juba võetud sissenõudmismeetmeid või ettevaatusabinõusid võib muudetud juriidilise dokumendi alusel jätkuvalt võtta, välja arvatud juhul, kui taotluse muutmine on tingitud taotluse esitanud või taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubava esialgse juriidilise dokumendi kehtetusest.

Artikleid 12 ja 14 kohaldatakse muudetud juriidilise dokumendi suhtes.

Artikkel 16

Ettevaatusabinõusid käsitlev taotlus

1.   Taotluse esitanud asutuse taotlusel rakendab taotluse saanud asutus ettevaatusabinõusid, kui see on tema siseriiklike õigusnormidega lubatud ja tema haldustavadega kooskõlas, et tagada nõude sissenõudmine juhul, kui nõue või taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument vaidlustatakse taotluse sissenõudmise ajal või kui nõude kohta ei ole veel tehtud taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti, sel määral, mil ettevaatusabinõud on sarnases olukorras võimalikud ka taotluse esitanud liikmesriigi õigusnormide ja haldustavade kohaselt.

Taotluse esitanud liikmesriigis ettevaatusabinõude rakendamist lubav dokument, mis on seotud nõudega, mille jaoks vastastikust abi taotletakse, lisatakse vajaduse korral taotluse saanud liikmesriigis ettevaatusabinõusid käsitlevale taotlusele. Kõnealust dokumenti ei pea taotluse saanud liikmesriigis tunnustama, täiendama ega asendama.

2.   Ettevaatusabinõusid käsitlevale taotlusele võib lisada teisi taotluse esitanud liikmesriigis väljastatud nõudega seotud dokumente.

Artikkel 17

Ettevaatusabinõusid käsitlevat taotlust reguleerivad eeskirjad

Artikli 16 jõustamiseks kohaldatakse artikli 10 lõiget 2, artikli 13 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 14 ja 15 mutatis mutandis.

Artikkel 18

Taotluse saanud asutuse kohustuste piirid

1.   Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma artiklites 10–16 sätestatud abi, kui nõude sissenõudmine põhjustaks võlgniku seisundi tõttu tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi taotluse saanud liikmesriigis, juhul kui selles liikmesriigis kehtivad õigusnormid ja haldustavad võimaldavad selliseid erandeid samalaadsete siseriiklike nõuete puhul.

2.   Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma artiklis 5 ning artiklites 7–16 sätestatud abi, kui artiklite 5, 7, 8, 10 või 16 kohane esmane abitaotlus on esitatud nõuete kohta, mis on vanemad kui viis aastat ja mille kuupäev jääb taotluse esitanud liikmesriigis nõude maksetähtpäeva ja esmase abitaotluse kuupäeva vahele.

Kui nõue või taotluse esitanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav esmane juriidiline dokument vaidlustatakse, hakatakse viieaastast ajavahemikku arvestama siiski hetkest, mil taotluse esitanud liikmesriigis tehakse kindlaks, et nõuet või täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti ei saa enam vaidlustada.

Lisaks hakatakse siis, kui taotluse esitanud liikmesriigi pädevad asutused on võimaldanud makse tähtaja edasilükkamist või osade kaupa maksmist, arvestama viieaastast ajavahemikku hetkest, mil kogu makseperiood on lõppenud.

Sellistel juhtudel ei ole taotluse saanud asutus siiski kohustatud abi andma seoses nõuetega, mille puhul on möödunud üle kümne aasta kuupäevast, mil nõue taotluse esitanud liikmesriigis tegelikult tasumisele kuulus.

3.   Liikmesriik ei ole kohustatud andma abi, kui käesoleva direktiiviga hõlmatud selliste nõuete kogusumma, millega seoses abi taotletakse, on väiksem kui 1 500 eurot.

4.   Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele abitaotluse tagasilükkamise põhjused.

Artikkel 19

Aegumistähtaega käsitlevad küsimused

1.   Aegumistähtaega käsitlevaid küsimusi reguleerivad ainult taotluse esitanud liikmesriigis kehtivad õigusaktid.

2.   Nõuete sissenõudmisel taotluse saanud asutuse poolt või tema nimel abitaotluse täitmiseks võetud mis tahes meetmetel, mille tulemusena taotluse saanud liikmesriigi kehtivate õigusaktide kohaselt aegumistähtaeg peatatakse, katkestatakse või seda pikendatakse, on aegumistähtaegade peatamisele, katkestamisele või pikendamisele sama mõju taotluse esitanud liikmesriigis, tingimusel et sama mõju on ette nähtud taotluse esitanud liikmesriigi kehtivate õigusaktide kohaselt.

Kui aegumistähtaja peatamine, katkestamine või pikendamine ei ole võimalik taotluse saanud liikmesriigis kehtivate õigusaktide alusel, siis taotluse saanud asutuse poolt või tema nimel nõuete sissenõudmisel abitaotluse täitmiseks võetud mis tahes meetmeid, mis juhul, kui neid oleks võtnud taotluse esitanud asutus oma liikmesriigis või need oleks võetud tema nimel, oleksid põhjustanud aegumistähtaja peatamise, katkestamine või pikendamise vastavalt taotluse esitanud liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele, käsitletakse nende mõju seisukohalt taotluse esitanud liikmesriigis võetud meetmetena.

Esimene ja teine lõik ei mõjuta taotluse esitanud liikmesriigi pädevate asutuste õigust võtta meetmeid aegumistähtaja peatamiseks, katkestamiseks või pikendamiseks vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele.

3.   Taotluse esitanud asutus ja taotluse saanud asutus teatavad teineteisele kõik meetmed, mis nõude, mille suhtes sissenõudmismeetmete võtmist või ettevaatusabinõude rakendamist taotleti, aegumistähtaja peatavad, katkestavad või seda pikendavad, või millel võib olla selline toime.

Artikkel 20

Kulud

1.   Lisaks artikli 13 lõikes 5 osutatud summadele nõuab taotluse saanud asutus asjaomaselt isikult sisse ja peab kinni kõik talle sissenõudmisega seoses tekkinud kulud kooskõlas taotluse saanud liikmesriigi õigusnormidega.

2.   Liikmesriigid loobuvad vastastikku kõigist nõuetest seoses käesoleva direktiivi kohaselt teineteisele antavast mis tahes vastastikusest abist tulenevate kulutuste hüvitamisega.

Kui sissenõudmine põhjustab siiski konkreetse probleemi või on seotud väga suurte kulude või organiseeritud kuritegevusega, võivad taotluse esitanud ja taotluse saanud asutus kokku leppida kõnealustele juhtumitele eriomases hüvitamiskorras.

3.   Olenemata lõikest 2, vastutab taotluse esitanud liikmesriik taotluse saanud liikmesriigi ees põhjendamatuks osutunud toimingutest tulenevate kulude ja kahju eest, kui toimingute põhjendamatus oli seotud nõude sisuga või taotluse esitanud asutuse väljastatud täitemeetmete võtmist ja/või ettevaatusabinõude rakendamist lubava juriidilise dokumendi kehtivusega.

V   PEATÜKK

IGAT LIIKI ABITAOTLUSTE ÜLDEESKIRJAD

Artikkel 21

Tüüpvormid ja teabevahetusviisid

1.   Artikli 5 lõike 1 kohased teabetaotlused, artikli 8 lõike 1 kohased teatamistaotlused, artikli 10 lõike 1 kohased sissenõudmistaotlused või artikli 16 lõike 1 kohased ettevaatusabinõude rakendamist käsitlevad taotlused edastatakse elektroonilisel teel ja tüüpvormil, välja arvatud juhul, kui see on tehnilistel põhjustel teostamatu. Võimaluse korral kasutatakse neid vorme ka taotlusega seotud täiendava teabevahetuse käigus.

Taotluse saanud liikmesriigis täitmisele pööramist lubav ühtne juriidiline dokument ning taotluse esitanud liikmesriigis ettevaatusabinõude rakendamist lubav dokument ning teised artiklites 12 ja 16 osutatud dokumendid edastatakse samuti elektroonilisel teel, välja arvatud juhul, kui see on tehnilistel põhjustel teostamatu.

Vajaduse korral võib tüüpvormidele lisada aruandeid, avaldusi ja muid dokumente või nende tõestatud koopiaid või väljavõtteid, mis edastatakse samuti elektroonilisel teel, välja arvatud juhul, kui see on tehnilistel põhjustel teostamatu.

Tüüpvorme ja elektroonilist teabevahetust võidakse kasutada ka artikli 6 kohase omaalgatusliku teabevahetuse korral.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata teabe ja dokumentide suhtes, mis on saadud teises liikmesriigis haldusasutuste ametiruumides viibimisel või teises liikmesriigis haldusuurimistes osalemisel vastavalt artiklile 7.

3.   Kui teabevahetus ei toimu elektroonilisel teel või selleks ei kasutata tüüpvorme, ei mõjuta see saadud teabe või abitaotluse täitmisel võetud meetmete kehtivust.

Artikkel 22

Keelte kasutamine

1.   Kõik abitaotlused, teatamise tüüpvormid ning taotluse esitanud liikmesriigis ettevaatusabinõude rakendamist lubavad ühtsed juriidilised dokumendid edastatakse taotluse saanud liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või tõlgitakse kõnealusesse keelde. Asjaolu, et taotluse või dokumendi teatud osad on mõnes muus keeles kui taotluse saanud liikmesriigi ametlik keel või üks ametlikest keeltest, ei mõjuta nende kehtivust või menetluse kehtivust, kui asjaomased liikmesriigid on kõnealuse teise keele kasutamises kokku leppinud.

2.   Dokumendid, mille puhul nõutakse teavitamist vastavalt artiklile 8, võib edastada taotluse saanud asutusele taotluse esitanud liikmesriigi ametlikus keeles.

3.   Kui taotlusele on lisatud muud dokumendid lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatutele, võib taotluse saanud asutus vajaduse korral nõuda taotluse esitanud ametiasutuselt kõnealuste dokumentide tõlkimist taotluse saanud liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest või mis tahes keelde, milles asjaomased liikmesriigid on omavahel kokku leppinud.

Artikkel 23

Teabe ja dokumentide avalikustamine

1.   Käesoleva direktiivi kohaselt mis tahes kujul edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide sätete kohaselt.

Sellist teavet võib kasutada käesoleva direktiiviga hõlmatud nõuete suhtes täitmisele pööramise taotlemise või ettevaatusabinõude rakendamise eesmärgil. Seda võib kasutada ka kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete hindamiseks ja kehtestamiseks.

2.   Isikud, keda on nõuetekohaselt volitanud Euroopa Komisjoni julgeoleku akrediteerimisasutus, võivad kasutada seda teavet üksnes niivõrd, kuivõrd see on vajalik CCN võrgu hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks.

3.   Teavet andev liikmesriik lubab seda teavet kasutada teabe saanud liikmesriigis muuks otstarbeks, kui lõikes 1 nimetatud, kui teavet andva liikmesriigi õigusaktide kohaselt võib seda teavet kasutada sarnaseks otstarbeks.

4.   Kui taotluse esitanud või taotluse saanud asutus leiab, et käesoleva direktiivi kohaselt saadud teave on lõikes 1 osutatud eesmärkidel tõenäoliselt kasulik kolmandale liikmesriigile, võib ta edastada selle teabe nimetatud kolmandale riigile, tingimusel et selline edastamine on kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade ja menetlustega. Ta teavitab teabe päritolu liikmesriiki oma kavatsusest jagada seda teavet kolmanda liikmesriigiga. Teabe päritolu liikmesriik võib sellise teabe jagamise vaidlustada kümne tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil ta sai teavet jagada sooviva liikmesriigi teatise.

5.   Lõikes 3 nimetatud vastavalt lõikele 4 edastatud teabe kasutamise luba võib anda vaid teabe päritolu liikmesriik.

6.   Kõik teavet saava liikmesriigi ametiasutused võivad tugineda käesoleva direktiivi kohaselt mis tahes kujul edastatud teabele või seda tõenditena kasutada samadel alustel kui kõnealuses riigis omandatud sarnase teabe puhul.

VI   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 24

Teiste abilepingute kohaldamine

1.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira ühegi sellise kahe- või mitmepoolsetest lepingutest või kokkulepetest tuleneva kohustuse täitmist, millega nähakse ette ulatuslikum abi, sealhulgas seoses kohtudokumentidest ja muudest juriidilistest dokumentidest teatamisega.

2.   Kui liikmesriigid sõlmivad selliseid käesoleva direktiiviga hõlmatud kahepoolseid või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid muul eesmärgil kui üksikjuhtumitega tegelemiseks, teatavad nad sellest viivitamata komisjonile. Komisjon omakorda teatab sellest teistele liikmesriikidele.

3.   Kui sellist ulatuslikumat vastastikust abi antakse kahe- või mitmepoolse lepingu või kokkuleppe alusel, võivad liikmesriigid kasutada elektroonilisi sidevõrke ja käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud tüüpvorme.

Artikkel 25

Komitee

1.   Komisjoni abistab sissenõudmise komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468//EÜ artikleid 5 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 osutatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 26

Rakendussätted

Komisjon võtab artikli 25 lõikes 2 osutatud korras vastu üksikasjalikud eeskirjad artikli 4 lõigete 2, 3 ja 4, artikli 5 lõike 1, artiklite 8 ja 10, artikli 12 lõike 1, artikli 13 lõigete 2, 3, 4 ja 5, artikli 15, artikli 16 lõike 1 ja artikli 21 lõike 1 rakendamiseks.

Nimetatud eeskirjad käsitlevad vähemalt järgmist:

| a) | artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabevahetuse keskasutuste, teiste teabevahetuse asutuste ja teabevahetuse üksuste vahelise suhtlemise ning komisjoniga toimuva suhtlemise korraldamise praktiline kord; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabevahetuse keskasutuste, teiste teabevahetuse asutuste ja teabevahetuse üksuste vahelise suhtlemise ning komisjoniga toimuva suhtlemise korraldamise praktiline kord;

| b) | asutustevahelised lubatud teabevahetusviisid; |
| --- | --- |

b)

asutustevahelised lubatud teabevahetusviisid;

| c) | artikli 5 lõike 1, artikli 8, artikli 10 lõike 1, artikli 12 lõike 1 ning artikli 16 lõike 1 kohaldamisel kasutatavate tüüpvormide vorm ja muud üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõike 1, artikli 8, artikli 10 lõike 1, artikli 12 lõike 1 ning artikli 16 lõike 1 kohaldamisel kasutatavate tüüpvormide vorm ja muud üksikasjad;

| d) | sissenõutavate summade ümberarvestamine ja ülekandmine. |
| --- | --- |

d)

sissenõutavate summade ümberarvestamine ja ülekandmine.

Artikkel 27

Aruandlus

1.   Kõik liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal 31. märtsiks järgmise teabe:

| a) | igal aastal igale taotluse saanud liikmesriigile esitatud ja igalt taotluse esitanud liikmesriigilt saadud teabetaotluste, teavitamistaotluste ning sissenõudmismeetmete võtmise ja ettevaatusabinõude rakendamise taotluste arv; |
| --- | --- |

a)

igal aastal igale taotluse saanud liikmesriigile esitatud ja igalt taotluse esitanud liikmesriigilt saadud teabetaotluste, teavitamistaotluste ning sissenõudmismeetmete võtmise ja ettevaatusabinõude rakendamise taotluste arv;

| b) | nõuete suurus, mille puhul on taotletud sissenõudmisabi, ning sissenõutud summad. |
| --- | --- |

b)

nõuete suurus, mille puhul on taotletud sissenõudmisabi, ning sissenõutud summad.

2.   Liikmesriigid võivad esitada samuti mis tahes muud teavet, mis võib olla kasulik käesoleva direktiivi kohase vastastikuse abi osutamise hindamiseks.

3.   Komisjon esitab iga viie aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiiviga kehtestatud korra toimimise kohta.

Artikkel 28

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. detsembriks 2011. Liikmesriigid teavitavad nendest viivitamata komisjoni.

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. jaanuarist 2012.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 29

Direktiivi 2008/55/EÜ kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2008/55/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2012.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 30

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 31

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. märts 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  10. veebruari 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  16. juuli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18.

3

(4)  ELT L 150, 10.6.2008, lk 28.

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

5

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/13

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 270/2010,

29. märts 2010,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 452/2007, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit triikimislaudade impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 452/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit triikimislaudade impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra 38,1 %, välja arvatud viie selgelt nimetatud äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 452/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit triikimislaudade impordi suhtes. Meetmed hõlmavad väärtuselist tollimaksu määra 38,1 %, välja arvatud viie selgelt nimetatud äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

1.2.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | 2008. aastal sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”). Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas Hiina eksportiv tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (edaspidi „Power Team” või „taotluse esitaja”). Taotluse esitaja suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 36,5 %. |
| --- | --- |

(2)

2008. aastal sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”). Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas Hiina eksportiv tootja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (edaspidi „Power Team” või „taotluse esitaja”). Taotluse esitaja suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksumäära 36,5 %.

| (3) | Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(3)

Oma taotluses väitis taotluse esitaja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

| (4) | Taotluse esitaja väitis, et ta tegutseb nüüd turumajanduse tingimustes, st et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimustele. Taotluse esitaja arvas seepärast, et normaalväärtus tuleks tema puhul määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Selle normaalväärtuse ja Euroopa Liitu (edaspidi „EL”) suunatud ekspordi hindade võrdlus näitab, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitaja väitis, et ta tegutseb nüüd turumajanduse tingimustes, st et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimustele. Taotluse esitaja arvas seepärast, et normaalväärtus tuleks tema puhul määrata vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Selle normaalväärtuse ja Euroopa Liitu (edaspidi „EL”) suunatud ekspordi hindade võrdlus näitab, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase.

| (5) | Taotluse esitaja väitis, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud dumpingu määral, ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitaja väitis, et meetmete jätkuv rakendamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud dumpingu määral, ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

1.3.   Läbivaatamise algatamine

| (6) | Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega (3). |
| --- | --- |

(6)

Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 vahepealse läbivaatamise, mis piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega (3).

1.4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (7) | Käesoleva vahepealse läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis uurimise käigus, mis viis kehtivate meetmete kehtestamiseni (edaspidi „esialgne uurimine”), st Hiinast pärit triikimislauad koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest, mis on tavaliselt deklareeritud CN-koodide all ex 3924 90 00, (4)ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva vahepealse läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis uurimise käigus, mis viis kehtivate meetmete kehtestamiseni (edaspidi „esialgne uurimine”), st Hiinast pärit triikimislauad koos varrukalauaga kas tugijalgadel või ilma, auru sisseimamisega ja/või kuumuti ja/või puhuriga või ilma ja selle olulised osad nagu tugijalad, triikimispind ja triikraua alusrest, mis on tavaliselt deklareeritud CN-koodide all ex 3924 90 00, (4)ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.

| (8) | Hiinas omamaisel turul toodetud ja müüdud ning ELi eksporditud toodetel ning Ukrainas (mida kasutati võrdlusriigina) toodetud ja müüdud toodetel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Hiinas omamaisel turul toodetud ja müüdud ning ELi eksporditud toodetel ning Ukrainas (mida kasutati võrdlusriigina) toodetud ja müüdud toodetel on samasugused füüsilised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusvaldkonnad ning seetõttu leitakse, et tegemist on samasuguste toodetega algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

1.5.   Huvitatud isikud

| (9) | Komisjon teatas ELi tootmisharu esindajatele, taotluse esitajale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas ELi tootmisharu esindajatele, taotluse esitajale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

| (10) | Komisjon saatis taotluse esitajale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja tegi kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis taotluse esitajale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja küsimustiku ning sai ettenähtud tähtaja jooksul vastuse. Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas ja tegi kontrollkäigu taotluse esitaja valdustesse.

1.6.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

| (11) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Tuletatakse meelde, et meetmete kehtestamiseni viinud esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”) |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Tuletatakse meelde, et meetmete kehtestamiseni viinud esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „esialgne uurimisperiood”)

2.   UURIMISE TULEMUSED

2.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (12) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimusi, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad tõestatult turumajanduse tingimustes. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:






  — | majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(12)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud tingimusi, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad tõestatult turumajanduse tingimustes. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:

—

majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| — | pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse; |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;

| — | valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

valuutavahetuskursse arvestatakse turukursside alusel.

| (13) | Taotluse esitaja taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ja tal paluti täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. |
| --- | --- |

(13)

Taotluse esitaja taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ja tal paluti täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm.

| (14) | Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimeses taandes (1. kriteerium) osutatud turumajandusliku kohtlemise tingimusele tähtsamate sisenditega seotud kulutuste osas. Tehti kindlaks, et pärast esialgset uurimisperioodi, st pärast 2005. aastat, kehtestas riik ekspordipiirangud mitmete terasetoodete suhtes, sealhulgas triikimislaudade olulisemate toorainete nagu terasplaatide, -torude ja -trossi suhtes. Tuleb märkida, et kõnealuste toorainetega seotud kulud moodustavad märkimisväärse osa kõikidest toorainega seotud kuludest. Ekspordimaksude kehtestamine vähendas soovi eksportida ning suurendas omamaisel turul kättesaadavaid koguseid, mille tulemuseks oli hindade alanemine. Lisaks selgus, et Hiina terasetootjatel on võimalik kasutada mitut toetuskava (5) ning nagu avalikkusele kättesaadavad andmed mitme terasetootja raamatupidamise kohta kinnitavad, toetab Hiina riik aktiivselt Hiina terasesektori arengut. |
| --- | --- |

(14)

Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimeses taandes (1. kriteerium) osutatud turumajandusliku kohtlemise tingimusele tähtsamate sisenditega seotud kulutuste osas. Tehti kindlaks, et pärast esialgset uurimisperioodi, st pärast 2005. aastat, kehtestas riik ekspordipiirangud mitmete terasetoodete suhtes, sealhulgas triikimislaudade olulisemate toorainete nagu terasplaatide, -torude ja -trossi suhtes. Tuleb märkida, et kõnealuste toorainetega seotud kulud moodustavad märkimisväärse osa kõikidest toorainega seotud kuludest. Ekspordimaksude kehtestamine vähendas soovi eksportida ning suurendas omamaisel turul kättesaadavaid koguseid, mille tulemuseks oli hindade alanemine. Lisaks selgus, et Hiina terasetootjatel on võimalik kasutada mitut toetuskava (5) ning nagu avalikkusele kättesaadavad andmed mitme terasetootja raamatupidamise kohta kinnitavad, toetab Hiina riik aktiivselt Hiina terasesektori arengut.

| (15) | Seega oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil terase hind Hiina omamaisel turul palju madalam kui terase hind muudel suurtel rahvusvahelistel turgudel eelkõige Põhja-Ameerikas või Põhja-Euroopas, (6) ning seda hinnaerinevust ei saa põhjendada terase tootmisel tekkiva konkurentsieelisega. |
| --- | --- |

(15)

Seega oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil terase hind Hiina omamaisel turul palju madalam kui terase hind muudel suurtel rahvusvahelistel turgudel eelkõige Põhja-Ameerikas või Põhja-Euroopas, (6) ning seda hinnaerinevust ei saa põhjendada terase tootmisel tekkiva konkurentsieelisega.

| (16) | Lisaks selgus olemasolevast teabest, et taotluse esitaja sai kasu terase kõnealusest kunstlikult madalast ja moonutatud hinnast, sest ta ostis oma tooraine Hiina omamaiselt turult. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks selgus olemasolevast teabest, et taotluse esitaja sai kasu terase kõnealusest kunstlikult madalast ja moonutatud hinnast, sest ta ostis oma tooraine Hiina omamaiselt turult.

| (17) | Seega jõuti järeldusele, et äriühingu Power Team tähtsamad sisendid ei kajasta turuväärtusi. Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et taotluse esitaja ei ole näidanud, et ta vastab kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa tema suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(17)

Seega jõuti järeldusele, et äriühingu Power Team tähtsamad sisendid ei kajasta turuväärtusi. Sellest tulenevalt jõuti järeldusele, et taotluse esitaja ei ole näidanud, et ta vastab kõikidele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele ning seetõttu ei saa tema suhtes kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (18) | Taotluse esitajale, eksportivale riigile ja ELi tootmisharule anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. Märkused saadi taotluse esitajalt ja ELi tootmisharult. |
| --- | --- |

(18)

Taotluse esitajale, eksportivale riigile ja ELi tootmisharule anti võimalus esitada ülaltoodud järelduste kohta märkusi. Märkused saadi taotluse esitajalt ja ELi tootmisharult.

| (19) | Taotluse esitaja esitas tähtaja jooksul kolm olulist argumenti. Esiteks märkis äriühing Power Team, et tooraine hind vastab endiselt omamaisele hinnale ning esialgse uurimise käigus oli see 1. kriteeriumi täitmiseks piisav. Seega on äriühing arvamusel, et Hiina omamaise turu hindade võrdlemine hindadega muudel rahvusvahelistel teraseturgudel on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9. Sellega seoses tõstatas äriühing ka küsimuse võrdluseks võetud Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa teraseturu hindade sobivuse kohta. Taotluse esitaja märkis, et võrrelda saaks ka hindadega muudel rahvusvahelistel turgudel, näiteks Türgi ekspordihinnad on Hiina omamaise turu hindadest madalamad. |
| --- | --- |

(19)

Taotluse esitaja esitas tähtaja jooksul kolm olulist argumenti. Esiteks märkis äriühing Power Team, et tooraine hind vastab endiselt omamaisele hinnale ning esialgse uurimise käigus oli see 1. kriteeriumi täitmiseks piisav. Seega on äriühing arvamusel, et Hiina omamaise turu hindade võrdlemine hindadega muudel rahvusvahelistel teraseturgudel on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9. Sellega seoses tõstatas äriühing ka küsimuse võrdluseks võetud Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa teraseturu hindade sobivuse kohta. Taotluse esitaja märkis, et võrrelda saaks ka hindadega muudel rahvusvahelistel turgudel, näiteks Türgi ekspordihinnad on Hiina omamaise turu hindadest madalamad.

| (20) | On tõsi, et esialgse uurimise käigus vastas taotluse esitaja 1. kriteeriumile, kuid ei täitnud 2. kriteeriumi tingimusi. Siiski leitakse, et algmääruse artikli 11 lõiget 9 ei ole rikutud, sest meetodit, millest lähtuvalt hinnatakse, kas äriühing toimib turumajanduse tingimustes ning eelkõige seda, kas ta vastab ikka veel 1. kriteeriumile, ei ole muudetud Mõlemal juhul, nii esialgse uurimise kui ka läbivaatamise käigus uuriti, kas tooraine kulud vastavad turutingimustele. Mõlema uurimise puhul oli üheks uuritud näitajaks terase hind omamaisel turul, kuid esialgse uurimise käigus ei ilmnenud muid tooraine hinda mõjutavaid märkimisväärseid tegureid. Seega kasutati sama meetodit, muutusid ainult järeldused. |
| --- | --- |

(20)

On tõsi, et esialgse uurimise käigus vastas taotluse esitaja 1. kriteeriumile, kuid ei täitnud 2. kriteeriumi tingimusi. Siiski leitakse, et algmääruse artikli 11 lõiget 9 ei ole rikutud, sest meetodit, millest lähtuvalt hinnatakse, kas äriühing toimib turumajanduse tingimustes ning eelkõige seda, kas ta vastab ikka veel 1. kriteeriumile, ei ole muudetud Mõlemal juhul, nii esialgse uurimise kui ka läbivaatamise käigus uuriti, kas tooraine kulud vastavad turutingimustele. Mõlema uurimise puhul oli üheks uuritud näitajaks terase hind omamaisel turul, kuid esialgse uurimise käigus ei ilmnenud muid tooraine hinda mõjutavaid märkimisväärseid tegureid. Seega kasutati sama meetodit, muutusid ainult järeldused.

| (21) | Läbivaatamise käigus selgus, et pärast esialgset uurimist, st pärast 2006. aastat, on asjaolud muutunud, sest Hiina riik võttis mitu meedet terasplaatide, -torude ja -trossi ekspordi tõkestamiseks ning kehtestas ekspordimaksu ja lõpetas ekspordikäibemaksu tagastamise. Need meetmed koos eespool nimetatud toetuskavadega moonutavad Hiina omamaist terase hinda, sest hinnaerinevus Hiina ning Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa kohta avaldatud omamaise hinna vahel suurenes märkimisväärselt – ligikaudu 30 %. Taotluse esitaja ei vaidlustanud kõnealust hinnaerinevust pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste teatavakstegemist. |
| --- | --- |

(21)

Läbivaatamise käigus selgus, et pärast esialgset uurimist, st pärast 2006. aastat, on asjaolud muutunud, sest Hiina riik võttis mitu meedet terasplaatide, -torude ja -trossi ekspordi tõkestamiseks ning kehtestas ekspordimaksu ja lõpetas ekspordikäibemaksu tagastamise. Need meetmed koos eespool nimetatud toetuskavadega moonutavad Hiina omamaist terase hinda, sest hinnaerinevus Hiina ning Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa kohta avaldatud omamaise hinna vahel suurenes märkimisväärselt – ligikaudu 30 %. Taotluse esitaja ei vaidlustanud kõnealust hinnaerinevust pärast turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste teatavakstegemist.

| (22) | Seoses väitega, et Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa omamaine terasehind ei ole ainus asjakohane hind rahvusvahelisel turul, tuleb märkida, et mõlemad teraseturud valiti hinnavõrdluseks seetõttu, et mõlemal turul on suur terasetarbimine ja mitme suure tootja jaoks on need konkureerivad turud. Seega on mõistlik eeldada, et kõnealused omamaised hinnad on tüüpilised konkureerivad turuhinnad. Lisaks ei ole väide, et Türgi ekspordihinnad on madalamad kui hinnad Hiina omamaisel turul, käesolevas etapis enam põhjendatud, sest teavet konkreetsete hindade kohta ei esitatud tähtaja jooksul. Samuti ei selgitatud, miks oleks Türgi ekspordihind olnud asjakohasem, arvestades Türgi ekspordituru suhteliselt väikest mahtu võrreldes Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa omamaise turuga. |
| --- | --- |

(22)

Seoses väitega, et Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa omamaine terasehind ei ole ainus asjakohane hind rahvusvahelisel turul, tuleb märkida, et mõlemad teraseturud valiti hinnavõrdluseks seetõttu, et mõlemal turul on suur terasetarbimine ja mitme suure tootja jaoks on need konkureerivad turud. Seega on mõistlik eeldada, et kõnealused omamaised hinnad on tüüpilised konkureerivad turuhinnad. Lisaks ei ole väide, et Türgi ekspordihinnad on madalamad kui hinnad Hiina omamaisel turul, käesolevas etapis enam põhjendatud, sest teavet konkreetsete hindade kohta ei esitatud tähtaja jooksul. Samuti ei selgitatud, miks oleks Türgi ekspordihind olnud asjakohasem, arvestades Türgi ekspordituru suhteliselt väikest mahtu võrreldes Põhja-Ameerika ja Põhja-Euroopa omamaise turuga.

| (23) | Teiseks väitis äriühing, et teda on ELi õiguse kohaldamisel diskrimineeritud, sest mitmel muul hiljutisel juhul on 1. kriteeriumi täitnud mõned Hiina terasetööstuse ettevõtted, kelle peamine sisend on samuti teras. Kõiki neid juhtumeid uuriti ning leiti, et mitte ühelegi asjaomasele äriühingule ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud mõnele teisele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimusele. Haldussäästlikkuse huvides ei olnud vaja 1. kriteeriumi täitmist üksikasjalikumalt arutada, kui oli selge, et äriühingul jääb täitmata mõni muu tingimus. Komisjon ei ole ühegi hiljutise juhtumiga seoses järeldanud, et Hiina omamaisel teraseturul puuduvad moonutused, vastupidi, moonutuste avastamise korral tooraineturul on hiljutistel juhtudel turumajanduslikust kohtlemisest alati keeldutud (7). |
| --- | --- |

(23)

Teiseks väitis äriühing, et teda on ELi õiguse kohaldamisel diskrimineeritud, sest mitmel muul hiljutisel juhul on 1. kriteeriumi täitnud mõned Hiina terasetööstuse ettevõtted, kelle peamine sisend on samuti teras. Kõiki neid juhtumeid uuriti ning leiti, et mitte ühelegi asjaomasele äriühingule ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, sest nad ei vastanud mõnele teisele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimusele. Haldussäästlikkuse huvides ei olnud vaja 1. kriteeriumi täitmist üksikasjalikumalt arutada, kui oli selge, et äriühingul jääb täitmata mõni muu tingimus. Komisjon ei ole ühegi hiljutise juhtumiga seoses järeldanud, et Hiina omamaisel teraseturul puuduvad moonutused, vastupidi, moonutuste avastamise korral tooraineturul on hiljutistel juhtudel turumajanduslikust kohtlemisest alati keeldutud (7).

| (24) | Viimaks väitis taotluse esitaja, et asjakohasem oleks korrigeerida normaalväärtust, mitte keelduda turumajanduslikust kohtlemisest. Siiski ei ole normaalväärtuse korrigeerimine asjakohane, võttes arvesse, et üks turumajandusliku kohtlemise tingimusi on, et kulutused tähtsamatele sisenditele vastaksid turuväärtustele. Juhul kui see nii ei ole, keeldutakse turumajanduslikust kohtlemisest ja normaalväärtus asendatakse võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusega, eriti juhul, kui tooraine moodustab nii suure osa sisenditega seotud kulutustest. |
| --- | --- |

(24)

Viimaks väitis taotluse esitaja, et asjakohasem oleks korrigeerida normaalväärtust, mitte keelduda turumajanduslikust kohtlemisest. Siiski ei ole normaalväärtuse korrigeerimine asjakohane, võttes arvesse, et üks turumajandusliku kohtlemise tingimusi on, et kulutused tähtsamatele sisenditele vastaksid turuväärtustele. Juhul kui see nii ei ole, keeldutakse turumajanduslikust kohtlemisest ja normaalväärtus asendatakse võrdlusriigi kohta arvutatud normaalväärtusega, eriti juhul, kui tooraine moodustab nii suure osa sisenditega seotud kulutustest.

| (25) | Seega ei ole ükski äriühingu Power Team esitatud väide usaldusväärne ega muuda hindamise järeldusi. |
| --- | --- |

(25)

Seega ei ole ükski äriühingu Power Team esitatud väide usaldusväärne ega muuda hindamise järeldusi.

| (26) | ELi tootmisharu toonitas, et Hiina riik on ulatuslikult sekkunud terasetootmisse ning seetõttu on EL ja USA juba taotlenud WTO konsultatsioonide algatamist kõnealuse küsimuse lahendamiseks. |
| --- | --- |

(26)

ELi tootmisharu toonitas, et Hiina riik on ulatuslikult sekkunud terasetootmisse ning seetõttu on EL ja USA juba taotlenud WTO konsultatsioonide algatamist kõnealuse küsimuse lahendamiseks.

| (27) | Eespool toodust lähtuvalt leidis kinnitust, et äriühingu Power Team suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(27)

Eespool toodust lähtuvalt leidis kinnitust, et äriühingu Power Team suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (28) | Pärast seda, kui avaldati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha määruse (EÜ) nr 452/2007 muudatusettepanek, esitas taotluse esitaja täiendavad märkused turumajanduslikku kohtlemist käsitleva järelduse kohta. |
| --- | --- |

(28)

Pärast seda, kui avaldati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti teha määruse (EÜ) nr 452/2007 muudatusettepanek, esitas taotluse esitaja täiendavad märkused turumajanduslikku kohtlemist käsitleva järelduse kohta.

| (29) | Peamiselt kordas taotluse esitaja oma väidet, et tema peamiste sisenditega seotud kulud vastavad Hiina turuväärtustele ning et hind Hiinas vastab üldjoontes hinnale muudel rahvusvahelistel turgudel. Kui talle teatati, et 2008. aastal suurenesid peamiste sisenditega seotud kulud Hiinas vähem kui rahvusvahelisel teraseturul, väitis taotluse esitaja, et madala hinna põhjus Hiina omamaisel turul ei ole mitte turumoonutused, vaid muud selgelt kaubanduslikud tegurid. Taotluse esitaja rõhutas, et 2008. aastal tootmine suurenes ning seoses dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamisega enamiku Hiina terasetoodete ekspordi suhtes olid Hiina tootjad sunnitud vähendama hindu omamaisel turul. |
| --- | --- |

(29)

Peamiselt kordas taotluse esitaja oma väidet, et tema peamiste sisenditega seotud kulud vastavad Hiina turuväärtustele ning et hind Hiinas vastab üldjoontes hinnale muudel rahvusvahelistel turgudel. Kui talle teatati, et 2008. aastal suurenesid peamiste sisenditega seotud kulud Hiinas vähem kui rahvusvahelisel teraseturul, väitis taotluse esitaja, et madala hinna põhjus Hiina omamaisel turul ei ole mitte turumoonutused, vaid muud selgelt kaubanduslikud tegurid. Taotluse esitaja rõhutas, et 2008. aastal tootmine suurenes ning seoses dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamisega enamiku Hiina terasetoodete ekspordi suhtes olid Hiina tootjad sunnitud vähendama hindu omamaisel turul.

| (30) | Tuleb märkida, et taotluse esitaja esitatud täiendav hinnateave kinnitas järeldust, et triikimislaudade tootmise peamine tooraine oli 2008. aastal Hiina omamaisel turul keskmiselt märkimisväärselt odavam kui muudel suurtel rahvusvahelistel turgudel. |
| --- | --- |

(30)

Tuleb märkida, et taotluse esitaja esitatud täiendav hinnateave kinnitas järeldust, et triikimislaudade tootmise peamine tooraine oli 2008. aastal Hiina omamaisel turul keskmiselt märkimisväärselt odavam kui muudel suurtel rahvusvahelistel turgudel.

| (31) | Tuleb märkida, et väide, nagu oleks hinnaerinevuse põhjuseks vaid kaubanduslikud tegurid, st tootmise suurenemine Hiinas, ei ole piisavalt põhjendatud, eriti võimaliku seose osas tootmise väidetava suurenemise ja nõudluse vahel. Taotluse esitaja väide, et paljude Hiina terasetoodete ekspordi suhtes on kehtestatud tasakaalustavad tollimaksud, vaid kinnitab, et Hiina terasetootjatele makstakse toetusi. |
| --- | --- |

(31)

Tuleb märkida, et väide, nagu oleks hinnaerinevuse põhjuseks vaid kaubanduslikud tegurid, st tootmise suurenemine Hiinas, ei ole piisavalt põhjendatud, eriti võimaliku seose osas tootmise väidetava suurenemise ja nõudluse vahel. Taotluse esitaja väide, et paljude Hiina terasetoodete ekspordi suhtes on kehtestatud tasakaalustavad tollimaksud, vaid kinnitab, et Hiina terasetootjatele makstakse toetusi.

| (32) | Seega ei ole põhjendatud taotluse esitaja väited, et Hiina teraseturul ei ole moonutusi, ning on jõutud lõplikule järeldusele, et turumajandusliku kohtlemise otsust ei saa muuta ja äriühingu Power Team suhtes ei saa kohaldada turumajandusliku kohtlemist. |
| --- | --- |

(32)

Seega ei ole põhjendatud taotluse esitaja väited, et Hiina teraseturul ei ole moonutusi, ning on jõutud lõplikule järeldusele, et turumajandusliku kohtlemise otsust ei saa muuta ja äriühingu Power Team suhtes ei saa kohaldada turumajandusliku kohtlemist.

2.2.   Individuaalne kohtlemine

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad näidata, et nad täidavad kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise tingimusi. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:






  — | täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua; |
| --- | --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad näidata, et nad täidavad kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise tingimusi. Need tingimused on kokkuvõtlikult järgmised:

—

täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;

| — | ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

—

ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| — | suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest; |
| --- | --- |

—

suurem osa aktsiatest kuulub eraisikutele ning tuleb tõestada, et äriühing on piisavalt sõltumatu riiklikust sekkumisest;

| — | kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel; |
| --- | --- |

—

kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel;

| — | riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

—

riiklik sekkumine ei võimalda kõrvalehoidmist meetmetest, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (34) | Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist või juhul, kui tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(34)

Taotleja taotles turumajanduslikku kohtlemist või juhul, kui tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, individuaalset kohtlemist.

| (35) | Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja vastab kõikidele eespool esitatud tingimustele ning jõuti järeldusele, et äriühingu Power Team suhtes tuleb kohaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(35)

Uurimise käigus selgus, et taotluse esitaja vastab kõikidele eespool esitatud tingimustele ning jõuti järeldusele, et äriühingu Power Team suhtes tuleb kohaldada individuaalset kohtlemist.

2.3.   Normaalväärtus

| (36) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb importimise korral mitteturumajanduslikest riikidest, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb importimise korral mitteturumajanduslikest riikidest, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (37) | Algatamisteates teatas komisjon kavatsusest kasutada Hiina jaoks normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina taas Türgit nagu esialgsegi uurimise puhul, kuid ükski Türgi tootja ei teinud vahepealse läbivaatamise raames koostööd. Samas tegi koostööd Ukraina eksportiv tootja, kes osales ühe teise paralleelselt toimunud vahepealse läbivaatamise raames. Huvitatud isikuid teavitati sellest ning praeguseks ei ole Ukraina kasutamise kohta võrdlusriigina esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(37)

Algatamisteates teatas komisjon kavatsusest kasutada Hiina jaoks normaalväärtuse määramisel sobiva võrdlusriigina taas Türgit nagu esialgsegi uurimise puhul, kuid ükski Türgi tootja ei teinud vahepealse läbivaatamise raames koostööd. Samas tegi koostööd Ukraina eksportiv tootja, kes osales ühe teise paralleelselt toimunud vahepealse läbivaatamise raames. Huvitatud isikuid teavitati sellest ning praeguseks ei ole Ukraina kasutamise kohta võrdlusriigina esitatud ühtegi märkust.

| (38) | Kuna Ukraina võrdlusriigina kasutamise vastu ei olnud ühtegi nähtavat põhjust ning eelkõige seepärast, et ükski teine kolmanda riigi tootja ei teinud koostööd, määrati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt taotluse esitaja jaoks normaalväärtus võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(38)

Kuna Ukraina võrdlusriigina kasutamise vastu ei olnud ühtegi nähtavat põhjust ning eelkõige seepärast, et ükski teine kolmanda riigi tootja ei teinud koostööd, määrati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt taotluse esitaja jaoks normaalväärtus võrdlusriigi koostööd teinud tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal.

| (39) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 leiti, et võrdlusriigi koostööd tegeva tootja samasuguse toote omamaine kogumüük on tüüpiline võrreldes taotluse esitaja eksportmüügiga ELi. Lisaks leiti, et võrreldav omamaine müük oli tüüpiline kõikide eksporditud tooteliikide lõikes (vajaduse korral oli füüsilisi omadusi kohandatud), sest omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ELi suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(39)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 leiti, et võrdlusriigi koostööd tegeva tootja samasuguse toote omamaine kogumüük on tüüpiline võrreldes taotluse esitaja eksportmüügiga ELi. Lisaks leiti, et võrreldav omamaine müük oli tüüpiline kõikide eksporditud tooteliikide lõikes (vajaduse korral oli füüsilisi omadusi kohandatud), sest omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ELi suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (40) | Seejärel kontrollis komisjon, kas võrdlusriigi omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud triikimislaudade iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrates kindlaks, kui suure osa asjakohase tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(40)

Seejärel kontrollis komisjon, kas võrdlusriigi omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud triikimislaudade iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrates kindlaks, kui suure osa asjakohase tooteliigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.

| (41) | Omamaiseid müügitehinguid käsitleti tulutoovatena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul võrdlusriigi omamaisel turul müüdud kõikide tooteliikide tootmiskulud. |
| --- | --- |

(41)

Omamaiseid müügitehinguid käsitleti tulutoovatena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks uurimisperioodi jooksul võrdlusriigi omamaisel turul müüdud kõikide tooteliikide tootmiskulud.

| (42) | Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(42)

Kui arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas rohkem kui 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide uurimisperioodi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (43) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(43)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis arvutati ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisena.

| (44) | Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et juhul kui tulutoova müügi maht on väiksem kui 10 % konkreetse tooteliigi müügi kogumahust, kasutatakse tavaliselt arvestuslikku normaalväärtust. |
| --- | --- |

(44)

Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et juhul kui tulutoova müügi maht on väiksem kui 10 % konkreetse tooteliigi müügi kogumahust, kasutatakse tavaliselt arvestuslikku normaalväärtust.

| (45) | Sellega seoses märgitakse, et kõnealuse uurimise käigus ei avastatud juhtumeid, kus tulutoova müügi maht oleks olnud väiksem kui 10 %. Lisaks ei kasutata enam meetodit, mille kohaselt arvutati kõnealusel juhul kohe arvestuslik normaalväärtus. |
| --- | --- |

(45)

Sellega seoses märgitakse, et kõnealuse uurimise käigus ei avastatud juhtumeid, kus tulutoova müügi maht oleks olnud väiksem kui 10 %. Lisaks ei kasutata enam meetodit, mille kohaselt arvutati kõnealusel juhul kohe arvestuslik normaalväärtus.

2.4.   Ekspordihind

| (46) | Kõikidel juhtudel müüdi kõnealune toode ekspordiks sõltumatutele klientidele ELis Hiina sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu, seepärast määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, see tähendab lähtudes ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast. |
| --- | --- |

(46)

Kõikidel juhtudel müüdi kõnealune toode ekspordiks sõltumatutele klientidele ELis Hiina sõltumatute kaubandusettevõtjate kaudu, seepärast määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, see tähendab lähtudes ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast.

| (47) | Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et ekspordihind tuleks kindlaks määrata lähtuvalt sõltumatu Hiina hulgimüüja poolt sõltumatule kaubandusettevõtjale ELis esitatud arvel märgitud hinnast, mitte aga lähtuda ekspordihinna kindlaksmääramisel äriühingu Power Team poolt Hiina sõltumatutele kaubandusettevõtjatele ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast. Paraku ei oleks selline lähenemisviis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, mille kohaselt peab ekspordiks müüdavate toodete puhul lähtuma ekspordihinna kindlaksmääramisel esimesest sõltumatust tehingust. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et ekspordihind tuleks kindlaks määrata lähtuvalt sõltumatu Hiina hulgimüüja poolt sõltumatule kaubandusettevõtjale ELis esitatud arvel märgitud hinnast, mitte aga lähtuda ekspordihinna kindlaksmääramisel äriühingu Power Team poolt Hiina sõltumatutele kaubandusettevõtjatele ELi ekspordiks müüdud toote eest tegelikult makstud või makstavast hinnast. Paraku ei oleks selline lähenemisviis kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8, mille kohaselt peab ekspordiks müüdavate toodete puhul lähtuma ekspordihinna kindlaksmääramisel esimesest sõltumatust tehingust. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

2.5.   Võrdlus

| (48) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna põhjal. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse selliste tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Seega võeti, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse füüsilisi omadusi, transpordikulusid, kindlustustasusid, käitlemis- ja laenukulusid. Võttes arvesse, et ekspordihinna kindlaksmääramisel lähtuti ainult toote hinnast Hiina eksportivatele edasimüüjatele omamaisel turul, ei olnud põhjust võtta arvesse maksuerinevust, sest ka normaalväärtus oli kindlaks määratud lähtuvalt võrdlusriigi omamaisest turust, kus kohaldati samasugust maksustamiskorda. Seepärast arvutati nii normaalväärtus kui ka ekspordihind lähtuvalt käibemaksuta hindadest. |
| --- | --- |

(48)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna põhjal. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse selliste tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindu ja nende võrreldavust. Seega võeti, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse füüsilisi omadusi, transpordikulusid, kindlustustasusid, käitlemis- ja laenukulusid. Võttes arvesse, et ekspordihinna kindlaksmääramisel lähtuti ainult toote hinnast Hiina eksportivatele edasimüüjatele omamaisel turul, ei olnud põhjust võtta arvesse maksuerinevust, sest ka normaalväärtus oli kindlaks määratud lähtuvalt võrdlusriigi omamaisest turust, kus kohaldati samasugust maksustamiskorda. Seepärast arvutati nii normaalväärtus kui ka ekspordihind lähtuvalt käibemaksuta hindadest.

| (49) | Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et toodete liigitamine (mida tehti võrdluse eesmärgil) on tekitanud teatavaid kahtlusi hinnavõrdluse nõuetelevastavuse suhtes. |
| --- | --- |

(49)

Pärast teabe avaldamist väitis taotluse esitaja, et toodete liigitamine (mida tehti võrdluse eesmärgil) on tekitanud teatavaid kahtlusi hinnavõrdluse nõuetelevastavuse suhtes.

| (50) | Sellega seoses märgitakse, et käesoleva uurimise käigus liigitati tooteid samamoodi nagu esialgse uurimise raames ning see oli vajalik, et suurendada äriühingu Power Team poolt ELi ekspordiks müüdavate toodete võrreldavust võrdlusriigi omamaisel turul müüdud toodetega. Lisaks tuleb märkida, et taotluse esitaja ei põhjendanud rohkem oma kaebust, eriti selles osas, miks ei olnud toodete liigitamine asjakohane (vaatamata taotluse esitajale eraldi aruandes esitatud selgitustele). Seega lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Sellega seoses märgitakse, et käesoleva uurimise käigus liigitati tooteid samamoodi nagu esialgse uurimise raames ning see oli vajalik, et suurendada äriühingu Power Team poolt ELi ekspordiks müüdavate toodete võrreldavust võrdlusriigi omamaisel turul müüdud toodetega. Lisaks tuleb märkida, et taotluse esitaja ei põhjendanud rohkem oma kaebust, eriti selles osas, miks ei olnud toodete liigitamine asjakohane (vaatamata taotluse esitajale eraldi aruandes esitatud selgitustele). Seega lükati kõnealune väide tagasi.

2.6.   Dumpingumarginaal

| (51) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist. |
| --- | --- |

(51)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Võrdlus näitas dumpingu esinemist.

| (52) | Äriühingu Power Team dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-hinnast ELi piiril oli 39,6 %. |
| --- | --- |

(52)

Äriühingu Power Team dumpingumarginaal, väljendatud protsendina CIF-hinnast ELi piiril oli 39,6 %.

3.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

| (53) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks. |
| --- | --- |

(53)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

| (54) | Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise käigus keelduti turumajanduslikust kohtlemisest taotluse esitaja suhtes, sest tema raamatupidamisarvestuses avastati rikkumisi. Läbivaatamise raames jõuti järeldusele, et äriühing Power Team vastab nendele tingimustele. Nagu aga eespool märgitud, ei vastanud taotluse esitaja algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimeses taandes osutatud turumajandusliku kohtlemise tingimusele peamiste sisenditega seotud kulutuste osas. Seega ei ole turumajandusliku kohtlemise osas asjaolud taotluse esitaja suhtes muutunud. |
| --- | --- |

(54)

Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise käigus keelduti turumajanduslikust kohtlemisest taotluse esitaja suhtes, sest tema raamatupidamisarvestuses avastati rikkumisi. Läbivaatamise raames jõuti järeldusele, et äriühing Power Team vastab nendele tingimustele. Nagu aga eespool märgitud, ei vastanud taotluse esitaja algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c esimeses taandes osutatud turumajandusliku kohtlemise tingimusele peamiste sisenditega seotud kulutuste osas. Seega ei ole turumajandusliku kohtlemise osas asjaolud taotluse esitaja suhtes muutunud.

| (55) | Uurimise raames kogutud ja kontrollitud andmete kohaselt (taotluse esitaja hind toote eksportimisel ELi ning Ukrainast kui võrdlusriigist lähtuvalt kindlaks määratud normaalväärtus) saadi kõrgem dumpingumarginaal. Selline muutus on märkimisväärne ning meetme rakendamise jätkamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam piisav. |
| --- | --- |

(55)

Uurimise raames kogutud ja kontrollitud andmete kohaselt (taotluse esitaja hind toote eksportimisel ELi ning Ukrainast kui võrdlusriigist lähtuvalt kindlaks määratud normaalväärtus) saadi kõrgem dumpingumarginaal. Selline muutus on märkimisväärne ning meetme rakendamise jätkamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam piisav.

4.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (56) | Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta äriühingu Power Team vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 39,6 %. |
| --- | --- |

(56)

Läbivaatamise tulemusi arvestades peetakse otstarbekaks muuta äriühingu Power Team vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtivat dumpinguvastast tollimaksu ja kehtestada selle määraks 39,6 %.

| (57) | Seoses jääktollimaksuga tuletatakse meelde, et esialgse uurimise raames oli koostöö vähene. Seega äriühingutele, kes koostööd ei teinud, kehtestati tollimaks tasemel, mis vastas kõige kõrgema dumpingumarginaaliga koostööd teinud eksportiva tootja kõige enam müüdud toote dumpingumarginaali kaalutud keskmisele. Kohaldades sama meetodit ning võttes arvesse taotluse esitaja asjakohaseid andmeid, tuleks jääktollimaksu määra suurendada 42,3 % ni. |
| --- | --- |

(57)

Seoses jääktollimaksuga tuletatakse meelde, et esialgse uurimise raames oli koostöö vähene. Seega äriühingutele, kes koostööd ei teinud, kehtestati tollimaks tasemel, mis vastas kõige kõrgema dumpingumarginaaliga koostööd teinud eksportiva tootja kõige enam müüdud toote dumpingumarginaali kaalutud keskmisele. Kohaldades sama meetodit ning võttes arvesse taotluse esitaja asjakohaseid andmeid, tuleks jääktollimaksu määra suurendada 42,3 % ni.

| (58) | Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada määruse (EÜ) nr 452/2007 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Asjaosaliste esitatud märkused on läbi vaadatud ja vajaduse korral on lõppjäreldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(58)

Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada määruse (EÜ) nr 452/2007 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi. Asjaosaliste esitatud märkused on läbi vaadatud ja vajaduse korral on lõppjäreldusi vastavalt muudetud.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 452/2007 muudetakse järgmiselt:

| — | artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje äriühingu Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou kohta järgmisega:








  Riik | Tootja | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 39,6 | A783 |

—

artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje äriühingu Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou kohta järgmisega:

Riik

Tootja

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

39,6

A783

| — | artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje kõikide teiste Hiina äriühingute kohta järgmisega:








  Riik | Tootja | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik teised äriühingud | 42,3 | A999 |

—

artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kirje kõikide teiste Hiina äriühingute kohta järgmisega:

Riik

Tootja

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Kõik teised äriühingud

42,3

A999

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ESPINOSA

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 109, 26.4.2007, lk 12.

2

(3)  ELT C 3, 8.1.2009, lk 14 (edaspidi „algatamisteade”).

3

(4)  Muudetud kood (algatamisteates nimetatud koodi 3924 90 90 asemel kasutatakse koodi 3924 90 00) tuleneb uuest kombineeritud nomenklatuurist, mida kohaldatakse alates 1.1.2010 (vt määrus (EÜ) nr 948/2009, ELT L 287, 31.10.2009, lk 1).

4

(5)  Näiteks: „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry” (Raha metalliltööstusele. Üksikasjalik uuring Hiina valitsuse subsiidiumidest terasetööstusele), Wiley Rein LLP, juuli 2007; „China Government Subsidies Survey” (Hiina valitsuse subsiidiumide uuring), Anne Stevenson-Yang, veebruar 2007; „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007” (Hiina energiasubsiidiumid. Hiina terasetööstuse analüüs aastate 2000–2007 kohta), Usha C.V. Haley; „China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal” (Hiina eriterase subsiidiumid: ulatuslikud, kõikjale tungivad ja ebaseaduslikud), Specialty Steel Industry of North America, ning „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry” (Hiina sündroom. Kuidas subsiidiumid ja valitsuse sekkumine lõid maailma suurima terasetööstuse), Wiley Rein & Fielding LLP, juuli 2006; „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective” (Riigi keskne roll Hiina terasetööstuses. Hiina turumoonutuste mõju omamaisel ja rahvusvahelisel turul) Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 25.2.2009.

5

(6)  Allikas: „Steel Business Briefing, average prices for 2005 and 2008”.

6

(7)  Vt nõukogu 26. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 91/2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (ELT L 29, 31.1.2009, lk 1); komisjoni 7. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 287/2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes (ELT L 94, 8.4.2009, lk 17).

7

---

| 31.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 271/2010,

24. märts 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logoga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 3, artikli 38 punkti b ja artiklit 40,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklis 24 on sätestatud, et ühenduse logo on üks kohustuslik tähis, mida kasutatakse selliste toodete pakendil, mille kohta vastavalt artikli 23 lõikele 1 kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmisega seotud mõisteid, ja et kolmandatest riikidest imporditud toodete puhul on selle logo kasutamine vabatahtlik. Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikes 1 on ühenduse logo lubatud kasutada kõnealuse määruse tingimustele vastavate toodete märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklis 24 on sätestatud, et ühenduse logo on üks kohustuslik tähis, mida kasutatakse selliste toodete pakendil, mille kohta vastavalt artikli 23 lõikele 1 kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmisega seotud mõisteid, ja et kolmandatest riikidest imporditud toodete puhul on selle logo kasutamine vabatahtlik. Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikes 1 on ühenduse logo lubatud kasutada kõnealuse määruse tingimustele vastavate toodete märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel.

| (2) | Nõukogu 24. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 2092/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) (2) (asendatud määrusega (EÜ) nr 834/2007) kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et ühenduse logo, mida võiks kasutada vabatahtlikkuse alusel, ei vasta enam kõnealuse sektori ettevõtjate ega ka tarbijate ootustele. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 24. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 2092/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) (2) (asendatud määrusega (EÜ) nr 834/2007) kohaldamisel saadud kogemused on näidanud, et ühenduse logo, mida võiks kasutada vabatahtlikkuse alusel, ei vasta enam kõnealuse sektori ettevõtjate ega ka tarbijate ootustele.

| (3) | Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrusesse (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga, (3) tuleks lisada uued logo käsitlevad eeskirjad. Need eeskirjad peaksid võimaldama logo paremat kohandamist sektori arengusuundadega, eelkõige sel viisil, et tarbijad suudaksid paremini ära tunda ELi mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevate määrustega reguleeritud mahetooteid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 5. septembri 2008. aasta määrusesse (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku tootmise, märgistamise ja kontrolliga, (3) tuleks lisada uued logo käsitlevad eeskirjad. Need eeskirjad peaksid võimaldama logo paremat kohandamist sektori arengusuundadega, eelkõige sel viisil, et tarbijad suudaksid paremini ära tunda ELi mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevate määrustega reguleeritud mahetooteid.

| (4) | Pärast Lissaboni lepingu jõustumist on „ühenduse mahepõllumajandusliku tootmise logo” asemel asjakohane viidata „Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logole”. |
| --- | --- |

(4)

Pärast Lissaboni lepingu jõustumist on „ühenduse mahepõllumajandusliku tootmise logo” asemel asjakohane viidata „Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logole”.

| (5) | Komisjon korraldas liikmesriikide kunsti- ja disainiüliõpilaste hulgas konkursi, et saada ettepanekuid uue logo kohta, ning sõltumatu žürii tegi valiku ja koostas kümne parema ettepaneku pingerea. Intellektuaalomandi seisukohast tehtud täiendav kontrollimine võimaldas kindlaks määrata kolm sellest seisukohast parimat kujundust, mis esitati seejärel 7. detsembrist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010 kestnud Interneti-aruteluks. Sellel ajavahemikul veebisaiti külastanute enamuse poolt välja valitud logokavand tuleks kinnitada Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise uueks logoks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon korraldas liikmesriikide kunsti- ja disainiüliõpilaste hulgas konkursi, et saada ettepanekuid uue logo kohta, ning sõltumatu žürii tegi valiku ja koostas kümne parema ettepaneku pingerea. Intellektuaalomandi seisukohast tehtud täiendav kontrollimine võimaldas kindlaks määrata kolm sellest seisukohast parimat kujundust, mis esitati seejärel 7. detsembrist 2009 kuni 31. jaanuarini 2010 kestnud Interneti-aruteluks. Sellel ajavahemikul veebisaiti külastanute enamuse poolt välja valitud logokavand tuleks kinnitada Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise uueks logoks.

| (6) | Euroopa liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo muutmine alates 1. juulist 2010 ei tohiks põhjustada raskusi turul ja eelkõige tuleks lubada, et juba turule viidud mahetooteid saaks müüa ilma määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklis 24 nõutud kohustuslike tähisteta, eeldusel et kõnealused tooted vastavad määruse (EMÜ) nr 2092/91 või (EÜ) nr 834/2007 nõuetele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo muutmine alates 1. juulist 2010 ei tohiks põhjustada raskusi turul ja eelkõige tuleks lubada, et juba turule viidud mahetooteid saaks müüa ilma määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklis 24 nõutud kohustuslike tähisteta, eeldusel et kõnealused tooted vastavad määruse (EMÜ) nr 2092/91 või (EÜ) nr 834/2007 nõuetele.

| (7) | Logo kasutamise võimaldamiseks niipea, kui see on ELi õigusaktide kohaselt kohustuslik, ning siseturu tõhusa toimimise ja õiglase konkurentsi tagamiseks ning tarbijate huvide kaitsmiseks registreeriti Euroopa Liidu uus mahepõllumajandusliku tootmise logo mahepõllumajanduse kollektiivkaubamärgina Beneluxi intellektuaalomandi büroos ning see on järelikult kehtiv, kasutusel ja kaitstud. Logo registreeritakse ka ühenduse ja rahvusvahelistes registrites. |
| --- | --- |

(7)

Logo kasutamise võimaldamiseks niipea, kui see on ELi õigusaktide kohaselt kohustuslik, ning siseturu tõhusa toimimise ja õiglase konkurentsi tagamiseks ning tarbijate huvide kaitsmiseks registreeriti Euroopa Liidu uus mahepõllumajandusliku tootmise logo mahepõllumajanduse kollektiivkaubamärgina Beneluxi intellektuaalomandi büroos ning see on järelikult kehtiv, kasutusel ja kaitstud. Logo registreeritakse ka ühenduse ja rahvusvahelistes registrites.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 58 on sätestatud, et kontrolliasutuse või kontrollorgani märgistus tuleks paigutada vahetult ühenduse logo alla, kusjuures nende koodide formaati ega kasutamist ei ole täpsustatud. Kõnealuste koodnumbrite ühtlustatud kohaldamiseks tuleks kehtestada nende koodide formaati ja kasutamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 58 on sätestatud, et kontrolliasutuse või kontrollorgani märgistus tuleks paigutada vahetult ühenduse logo alla, kusjuures nende koodide formaati ega kasutamist ei ole täpsustatud. Kõnealuste koodnumbrite ühtlustatud kohaldamiseks tuleks kehtestada nende koodide formaati ja kasutamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 889/2008 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | III jaotise I peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
   


  „Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo”. |
| --- | --- |

1)

III jaotise I peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo”.

| 2) | Artikkel 57 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 57
  ELi mahetoote logo
  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikega 3 vastab Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo (edaspidi „ELi mahetoote logo”) käesoleva määruse XI lisa A osas esitatud näidisele.
  ELi mahetoote logo kasutatakse ainult siis, kui asjaomane toode on toodetud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2092/91 ja selle rakendusmääruste või määruse (EÜ) nr 834/2007 nõuetele ning vastavalt käesoleva määruse nõuetele.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 57 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 57

ELi mahetoote logo

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 25 lõikega 3 vastab Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logo (edaspidi „ELi mahetoote logo”) käesoleva määruse XI lisa A osas esitatud näidisele.

ELi mahetoote logo kasutatakse ainult siis, kui asjaomane toode on toodetud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2092/91 ja selle rakendusmääruste või määruse (EÜ) nr 834/2007 nõuetele ning vastavalt käesoleva määruse nõuetele.”

| 3) | Artikli 58 lõike 1 punktid b, c ja d asendatakse järgmistega:






  „b) | sisaldab määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 23 lõikes 1 osutatud mõistet, mis loob seose käesoleva määruse XI lisa B osa punkti 2 kohase mahepõllumajandusliku tootmismeetodiga; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 58 lõike 1 punktid b, c ja d asendatakse järgmistega:

„b)

sisaldab määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 23 lõikes 1 osutatud mõistet, mis loob seose käesoleva määruse XI lisa B osa punkti 2 kohase mahepõllumajandusliku tootmismeetodiga;

| c) | sisaldab viitenumbrit, mille määrab komisjon või liikmesriigi pädev asutus käesoleva määruse XI lisa B osa punkti 3 kohaselt, ning |
| --- | --- |

c)

sisaldab viitenumbrit, mille määrab komisjon või liikmesriigi pädev asutus käesoleva määruse XI lisa B osa punkti 3 kohaselt, ning

| d) | asub juhul, kui märgistusel kasutatakse ELi mahetoote logo, ELi logoga samal vaateväljal.” |
| --- | --- |

d)

asub juhul, kui märgistusel kasutatakse ELi mahetoote logo, ELi logoga samal vaateväljal.”

| 4) | Artiklis 95 asendatakse lõiked 9 ja 10 järgmisega:
  „9.   Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 või määrusele (EÜ) nr 834/2007 enne 1. juulit 2010 toodetud, pakendatud ja märgistatud toodete varude turuleviimist mahepõllumajanduslikule tootmisele viitava märgistusega võib jätkata kuni varude lõppemiseni.
  10.   Määrusele (EMÜ) nr 2092/91 või määrusele (EÜ) nr 834/2007 vastavat pakkematerjali võib endiselt kasutada mahepõllumajanduslikule tootmisele viitava märgistusega turule viidavate toodete jaoks kuni 1. juulini 2012, kui toode vastab määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud tingimustele.” |
| --- | --- |

4)

Artiklis 95 asendatakse lõiked 9 ja 10 järgmisega:

„9.   Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2092/91 või määrusele (EÜ) nr 834/2007 enne 1. juulit 2010 toodetud, pakendatud ja märgistatud toodete varude turuleviimist mahepõllumajanduslikule tootmisele viitava märgistusega võib jätkata kuni varude lõppemiseni.

10.   Määrusele (EMÜ) nr 2092/91 või määrusele (EÜ) nr 834/2007 vastavat pakkematerjali võib endiselt kasutada mahepõllumajanduslikule tootmisele viitava märgistusega turule viidavate toodete jaoks kuni 1. juulini 2012, kui toode vastab määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatud tingimustele.”

| 5) | XI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

5)

XI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1.

2

(3)  ELT L 250, 18.9.2008, lk 1.

3

---

LISA

„XI LISA

A.   Artikli 57 kohane ELi mahetoote logo

| 1. | ELi mahetoote logo vastab järgmisele näidisele: |
| --- | --- |

1.

ELi mahetoote logo vastab järgmisele näidisele:

Image

| 2. | Etalonvärv Pantone värvistandardi järgi on Pantone roheline nr 376 ja neljavärvitrüki kasutamisel roheline (50 % tsüaan (sinine) + 100 % kollane). |
| --- | --- |

2.

Etalonvärv Pantone värvistandardi järgi on Pantone roheline nr 376 ja neljavärvitrüki kasutamisel roheline (50 % tsüaan (sinine) + 100 % kollane).

| 3. | ELi mahetoote logo võib kasutada ka must-valgena nagu näidisel, kuid ainult siis, kui värviline logo ei ole praktiliselt rakendatav. |
| --- | --- |

3.

ELi mahetoote logo võib kasutada ka must-valgena nagu näidisel, kuid ainult siis, kui värviline logo ei ole praktiliselt rakendatav.

Image

| 4. | Kui pakendi või märgise taustavärv on tume, võib sümboleid kasutada negatiivis, kasutades pakendi või märgise taustavärvi. |
| --- | --- |

4.

Kui pakendi või märgise taustavärv on tume, võib sümboleid kasutada negatiivis, kasutades pakendi või märgise taustavärvi.

| 5. | Kui kasutatakse värvilist sümbolit värvilisel taustal, mistõttu sümbolit on raske eristada, võib sümboli ümbritseda joonega, et suurendada selle kontrasti taustavärviga. |
| --- | --- |

5.

Kui kasutatakse värvilist sümbolit värvilisel taustal, mistõttu sümbolit on raske eristada, võib sümboli ümbritseda joonega, et suurendada selle kontrasti taustavärviga.

| 6. | Teatavates konkreetsetes olukordades, kui pakendil esitatud teave on ühevärviline, võib ELi mahetoote logo kasutada samavärvilisena. |
| --- | --- |

6.

Teatavates konkreetsetes olukordades, kui pakendil esitatud teave on ühevärviline, võib ELi mahetoote logo kasutada samavärvilisena.

| 7. | ELi mahetoote logo peab olema vähemalt 9 mm kõrgune ja vähemalt 13,5 mm laiune; kõrguse ja laiuse suhe peab alati olema 1:1,5. Väga väikeste pakendite puhul võib logo suurust erandkorras vähendada nii, et kõrgus on 6 mm. |
| --- | --- |

7.

ELi mahetoote logo peab olema vähemalt 9 mm kõrgune ja vähemalt 13,5 mm laiune; kõrguse ja laiuse suhe peab alati olema 1:1,5. Väga väikeste pakendite puhul võib logo suurust erandkorras vähendada nii, et kõrgus on 6 mm.

| 8. | ELi mahetoote logo võib kombineerida mahepõllumajandusele viitavate graafiliste või tekstielementidega, tingimusel et need ei muuda ELi mahetoote logo olemust ega artikli 58 kohaseid märkeid. Kombineerimisel riikide või eraettevõtjate logodega, millel kasutatakse punktis 2 viidatud etalonvärvist erinevat rohelist värvi, võib ELi mahetoote logol kasutada kõnealust, etalonvärvist erinevat värvi. |
| --- | --- |

8.

ELi mahetoote logo võib kombineerida mahepõllumajandusele viitavate graafiliste või tekstielementidega, tingimusel et need ei muuda ELi mahetoote logo olemust ega artikli 58 kohaseid märkeid. Kombineerimisel riikide või eraettevõtjate logodega, millel kasutatakse punktis 2 viidatud etalonvärvist erinevat rohelist värvi, võib ELi mahetoote logol kasutada kõnealust, etalonvärvist erinevat värvi.

| 9. | ELi mahetoote logo kasutamine toimub kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud selle registreerimisel mahepõllumajanduse kollektiivkaubamärgina Beneluxi intellektuaalomandi büroos ning ühenduse ja rahvusvahelistes kaubamärgiregistrites. |
| --- | --- |

9.

ELi mahetoote logo kasutamine toimub kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud selle registreerimisel mahepõllumajanduse kollektiivkaubamärgina Beneluxi intellektuaalomandi büroos ning ühenduse ja rahvusvahelistes kaubamärgiregistrites.

B.   Artikli 58 kohased koodnumbrid

Koodnumbrite üldformaat on järgmine:

AB-CDE-999

kus:

| 1) | AB on vastavalt artikli 58 lõike 1 punktile a selle riigi ISO-kood, kus toimuvad kontrollid, ja |
| --- | --- |

1)

AB on vastavalt artikli 58 lõike 1 punktile a selle riigi ISO-kood, kus toimuvad kontrollid, ja

| 2) | CDE on komisjoni või iga liikmesriigi kindlaksmääratav kolmetäheline mõiste (nt „bio”, „öko”, „org” või „eko”), mis loob seose mahepõllumajandusliku tootmismeetodiga vastavalt artikli 58 lõike 1 punktile b, ja |
| --- | --- |

2)

CDE on komisjoni või iga liikmesriigi kindlaksmääratav kolmetäheline mõiste (nt „bio”, „öko”, „org” või „eko”), mis loob seose mahepõllumajandusliku tootmismeetodiga vastavalt artikli 58 lõike 1 punktile b, ja

| 3) | 999 on maksimaalselt kolmekohaline viitenumber, mille määrab vastavalt artikli 58 lõike 1 punktile c:






  a) | iga liikmesriigi pädev asutus kontrolliasutustele või kontrollorganitele, kellele nad on delegeerinud kontrollimise vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklile 27; |
| --- | --- | --- |

3)

999 on maksimaalselt kolmekohaline viitenumber, mille määrab vastavalt artikli 58 lõike 1 punktile c:

a)

iga liikmesriigi pädev asutus kontrolliasutustele või kontrollorganitele, kellele nad on delegeerinud kontrollimise vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklile 27;

| b) | komisjon:






  i) | komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (1) artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud ning kõnealuse määruse I lisas loetletud kontrolliasutustele või kontrollorganitele; |
| --- | --- | --- |

b)

komisjon:

i)

komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (1) artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud ning kõnealuse määruse I lisas loetletud kontrolliasutustele või kontrollorganitele;

| ii) | määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 7 lõike 2 punktis f osutatud ning kõnealuse määruse III lisas loetletud kolmandate riikide pädevatele asutustele või kontrollorganitele; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 7 lõike 2 punktis f osutatud ning kõnealuse määruse III lisas loetletud kolmandate riikide pädevatele asutustele või kontrollorganitele;

| iii) | määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud ning kõnealuse määruse IV lisas loetletud kontrolliasutustele või kontrollorganitele; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 10 lõike 2 punktis a osutatud ning kõnealuse määruse IV lisas loetletud kontrolliasutustele või kontrollorganitele;

| c) | iga liikmesriigi pädev asutus kontrolliasutustele või kontrollorganitele, kellel on komisjoni ettepanekul kuni 31. detsembrini 2012 luba välja anda määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 19 lõike 1 neljanda lõigu kohaseid kontrollsertifikaate. |
| --- | --- |

c)

iga liikmesriigi pädev asutus kontrolliasutustele või kontrollorganitele, kellel on komisjoni ettepanekul kuni 31. detsembrini 2012 luba välja anda määruse (EÜ) nr 1235/2008 artikli 19 lõike 1 neljanda lõigu kohaseid kontrollsertifikaate.

Komisjon avalikustab koodnumbrid asjakohaste tehniliste vahendite abil, sealhulgas Internetis.

---

(1)  ELT L 334, 12.12.2008, lk 25.”

1

---

| 31.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 272/2010,

30. märts 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 972/2006, millega sätestatakse basmati riisi impordi ning riisi päritolu kindlaksmääramise ajutise kontrollisüsteemi suhtes kohaldatavad erieeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikleid 138 ja 143 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja India vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/617/EÜ, (3) nähakse ette, et India päritolu kooritud basmati riisi sortide imporditollimaksu määr on null. |
| --- | --- |

(1)

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja India vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks, (2) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/617/EÜ, (3) nähakse ette, et India päritolu kooritud basmati riisi sortide imporditollimaksu määr on null.

| (2) | Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja Pakistani vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks, (4) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/618/EÜ, (5) nähakse ette, et Pakistani päritolu kooritud basmati riisi sortide imporditollimaksu määr on null. |
| --- | --- |

(2)

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega Euroopa Ühenduse ja Pakistani vahel lähtuvalt GATT 1994 artiklist XXVIII GATT 1994 lisades toodud CXL loendi riisi puudutavate soodustuste muutmiseks, (4) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/618/EÜ, (5) nähakse ette, et Pakistani päritolu kooritud basmati riisi sortide imporditollimaksu määr on null.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 972/2006 (6) artiklis 1 on sätestatud, et kõnealust määrust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVIII lisas täpsustatud kooritud basmati riisi sortide suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 972/2006 (6) artiklis 1 on sätestatud, et kõnealust määrust kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVIII lisas täpsustatud kooritud basmati riisi sortide suhtes.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 972/2006 artikli 6 lõikes 2 on sätestatud, et kui imporditud basmati riisi kontrollimisel liikmesriikides ilmneb, et analüüsitud toode ei vasta autentsussertifikaadile märgitud sordile, kohaldatakse kõnealuse toote suhtes kooritud riisi imporditollimaksu. Kõnealuse sätte kohaselt ei kohaldata lubatud hälvet selliste riisisortide suhtes, mida määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVIII lisas ei ole loetletud. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 972/2006 artikli 6 lõikes 2 on sätestatud, et kui imporditud basmati riisi kontrollimisel liikmesriikides ilmneb, et analüüsitud toode ei vasta autentsussertifikaadile märgitud sordile, kohaldatakse kõnealuse toote suhtes kooritud riisi imporditollimaksu. Kõnealuse sätte kohaselt ei kohaldata lubatud hälvet selliste riisisortide suhtes, mida määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVIII lisas ei ole loetletud.

| (5) | Basmati riisi tootmise ja sellega kauplemise tingimuste tõttu on väga raske tagada, et üks partii koosneks 100 % ulatuses määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVIII lisas loetletud basmati riisi sortidest. Selleks et tagada sujuvad basmati riisi vood Euroopa Liitu ning arvestades, et Euroopa Liidus ei ole veel kasutusele võetud DNA-analüüsil põhinevat kontrollisüsteemi, mistõttu liikmesriigid võivad kohaldada oma kontrollimeetmeid, mille puhul lubatud hälbele lisatakse mõõtemääramatus vähemalt 5 %, on asjakohane kehtestada 5 % lubatud hälve selliste imporditavas basmati riisis leiduvate pikateralise riisi sortide suhtes, mida kõnealuses XVIII lisas ei ole loetletud. |
| --- | --- |

(5)

Basmati riisi tootmise ja sellega kauplemise tingimuste tõttu on väga raske tagada, et üks partii koosneks 100 % ulatuses määruse (EÜ) nr 1234/2007 XVIII lisas loetletud basmati riisi sortidest. Selleks et tagada sujuvad basmati riisi vood Euroopa Liitu ning arvestades, et Euroopa Liidus ei ole veel kasutusele võetud DNA-analüüsil põhinevat kontrollisüsteemi, mistõttu liikmesriigid võivad kohaldada oma kontrollimeetmeid, mille puhul lubatud hälbele lisatakse mõõtemääramatus vähemalt 5 %, on asjakohane kehtestada 5 % lubatud hälve selliste imporditavas basmati riisis leiduvate pikateralise riisi sortide suhtes, mida kõnealuses XVIII lisas ei ole loetletud.

| (6) | Kõnealuse meetme positiivse mõju laiendamiseks kõikidele asjaomastele importijatele tuleks sätestada, et lubatud hälvet võib kohaldada kõikide selliste basmati riisi imporditavate koguste suhtes, mille puhul liikmesriikide pädevad asutused ei ole veel teinud lõplikku otsust nõuetele vastavuse kohta. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse meetme positiivse mõju laiendamiseks kõikidele asjaomastele importijatele tuleks sätestada, et lubatud hälvet võib kohaldada kõikide selliste basmati riisi imporditavate koguste suhtes, mille puhul liikmesriikide pädevad asutused ei ole veel teinud lõplikku otsust nõuetele vastavuse kohta.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 972/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 972/2006 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 972/2006 artikli 6 lõikele 2 lisatakse järgmine lause:

„Siiski võib analüüsitud toode sisaldada kuni 5 % CN-koodide 1006 20 17 või 1006 20 98 alla kuuluvat kooritud riisi, mis ei kuulu nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (7) XVIII lisas loetletud sortide hulka.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 972/2006 artikli 6 lõiget 2, mida on muudetud käesoleva määruse artikliga 1, kohaldatakse ka nende basmati riisi koguste suhtes, mis on imporditud enne käesoleva määruse jõustumist ja mille puhul liikmesriikide pädevad asutused ei ole veel teinud lõplikku otsust, mille kohaselt kõnealuse toote suhtes lubatakse kohaldada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 138 sätestatud nullmääraga imporditollimaksu.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikli 2 kohaldamine lõpetatakse käesoleva määruse jõustumisele järgneva kaheteistkümnenda kuu lõpus.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 279, 28.8.2004, lk 19.

2

(3)  ELT L 279, 28.8.2004, lk 17.

3

(4)  ELT L 279, 28.8.2004, lk 25.

4

(5)  ELT L 279, 28.8.2004, lk 23.

5

(6)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 53.

6

(7)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.”

7

---

| 31.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 273/2010,

30. märts 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (1), eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 474/2006 on kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 (2) II peatükis osutatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 474/2006 on kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 (2) II peatükis osutatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires tegevuskeeldu.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõikega 3 on mõned liikmesriigid edastanud komisjonile teavet, mis on ühenduse nimekirja ajakohastamise seisukohalt asjakohane. Asjakohast teavet on edastanud ka kolmandad riigid. Selle alusel tuleks ühenduse nimekirja ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 4 lõikega 3 on mõned liikmesriigid edastanud komisjonile teavet, mis on ühenduse nimekirja ajakohastamise seisukohalt asjakohane. Asjakohast teavet on edastanud ka kolmandad riigid. Selle alusel tuleks ühenduse nimekirja ajakohastada.

| (3) | Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või juhul, kui see ei olnud asjakohane, nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu ning esitas olulised üksikasjad ja kaalutlused, mis oleksid aluseks otsusele, millega kehtestatakse nende suhtes Euroopa Liidu piires tegevuskeeld või muudetakse ühenduse nimekirja lisatud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas kõiki asjaomaseid lennuettevõtjaid kas otse või juhul, kui see ei olnud asjakohane, nende regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutuste kaudu ning esitas olulised üksikasjad ja kaalutlused, mis oleksid aluseks otsusele, millega kehtestatakse nende suhtes Euroopa Liidu piires tegevuskeeld või muudetakse ühenduse nimekirja lisatud lennuettevõtja suhtes kehtestatud tegevuskeelu tingimusi.

| (4) | Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda liikmesriikide esitatud dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha kümne tööpäeva jooksul suuline ettekanne komisjonile ja nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (3) alusel loodud lennuohutuskomiteele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon andis asjaomastele lennuettevõtjatele võimaluse tutvuda liikmesriikide esitatud dokumentidega, esitada kirjalikke märkusi ning teha kümne tööpäeva jooksul suuline ettekanne komisjonile ja nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) (3) alusel loodud lennuohutuskomiteele.

| (5) | Komisjon ja erijuhtudel ka mõned liikmesriigid konsulteerisid asjaomaste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutustega. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ja erijuhtudel ka mõned liikmesriigid konsulteerisid asjaomaste lennuettevõtjate regulatiivse järelevalve eest vastutavate ametiasutustega.

| (6) | Lennuohutuskomitee kuulas ära Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) ja komisjoni seisukohad tehnilise abi projektide kohta, mida rakendatakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 mõju alla jäävates riikides. Lennuohutusametit on teavitatud edaspidistest tehnilise abi ja koostöö soovidest, et parandada tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilist suutlikkust kõrvaldada kõik puudujäägid asjakohaste rahvusvaheliste standardite järgimisel. |
| --- | --- |

(6)

Lennuohutuskomitee kuulas ära Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) ja komisjoni seisukohad tehnilise abi projektide kohta, mida rakendatakse määruse (EÜ) nr 2111/2005 mõju alla jäävates riikides. Lennuohutusametit on teavitatud edaspidistest tehnilise abi ja koostöö soovidest, et parandada tsiviillennundusametite haldus- ja tehnilist suutlikkust kõrvaldada kõik puudujäägid asjakohaste rahvusvaheliste standardite järgimisel.

| (7) | Lennuohutuskomiteed on samuti teavitatud täitemeetmetest, mida EASA ja liikmesriigid on võtnud, et tagada selliste Euroopa Liidus registreeritud õhusõidukite jätkuv lennukõlblikkus ja hooldamine, mida käitavad kolmandate riikide tsiviillennundusametite poolt sertifitseeritud lennuettevõtjad. |
| --- | --- |

(7)

Lennuohutuskomiteed on samuti teavitatud täitemeetmetest, mida EASA ja liikmesriigid on võtnud, et tagada selliste Euroopa Liidus registreeritud õhusõidukite jätkuv lennukõlblikkus ja hooldamine, mida käitavad kolmandate riikide tsiviillennundusametite poolt sertifitseeritud lennuettevõtjad.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 474/2006 vastavalt muuta.

| (9) | Pärast teatavate Euroopa Liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide ning riiklike lennuametite poolt konkreetsetes valdkondades tehtud kontrollide ja auditite tulemuste teatavakstegemist on mõned liikmesriigid võtnud teatavad täitemeetmed. Nad on teatanud komisjonile ja lennuohutuskomiteele järgmistest meetmetest: Hispaania pädevad asutused alustasid 12. märtsil 2010 menetlust lennuettevõtja Baleares Link Express lennuettevõtja sertifikaadi peatamiseks ja peatasid 12. jaanuaril 2010 lennuettevõtja Euro Continental lennuettevõtja sertifikaadi; Saksamaa pädevad asutused peatasid alates 28. jaanuarist 2010 lennuettevõtja Regional Air Express lennuettevõtja sertifikaadi; Ühendkuningriigi pädevad asutused teatasid, et lennuettevõtja Trans Euro Air Limited lennuettevõtja sertifikaat peatati 8. detsembril 2009; Slovakkia pädevad asutused teatasid kirjalikult, et lennuettevõtja Air Slovakia lennuettevõtja sertifikaat peatati 1. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(9)

Pärast teatavate Euroopa Liidu lennuettevõtjate õhusõidukitele seisuplatsil tehtud SAFA kontrollide ning riiklike lennuametite poolt konkreetsetes valdkondades tehtud kontrollide ja auditite tulemuste teatavakstegemist on mõned liikmesriigid võtnud teatavad täitemeetmed. Nad on teatanud komisjonile ja lennuohutuskomiteele järgmistest meetmetest: Hispaania pädevad asutused alustasid 12. märtsil 2010 menetlust lennuettevõtja Baleares Link Express lennuettevõtja sertifikaadi peatamiseks ja peatasid 12. jaanuaril 2010 lennuettevõtja Euro Continental lennuettevõtja sertifikaadi; Saksamaa pädevad asutused peatasid alates 28. jaanuarist 2010 lennuettevõtja Regional Air Express lennuettevõtja sertifikaadi; Ühendkuningriigi pädevad asutused teatasid, et lennuettevõtja Trans Euro Air Limited lennuettevõtja sertifikaat peatati 8. detsembril 2009; Slovakkia pädevad asutused teatasid kirjalikult, et lennuettevõtja Air Slovakia lennuettevõtja sertifikaat peatati 1. märtsil 2010.

| (10) | Läti pädevad asutused teatasid lennuohutuskomiteele, et seoses tõsiste ohutusprobleemidega lennuettevõtja Aviation Company Inversija poolt kasutatavate IL-76 tüüpi õhusõidukite käitamisel ja nende jätkuva lennukõlblikkuse tagamisel otsustati kõnealused õhusõidukid lennuettevõtja Aviation Company Inversia lennuettevõtja sertifikaadilt kustutada ja et kõnealuse lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaat peatati 16. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(10)

Läti pädevad asutused teatasid lennuohutuskomiteele, et seoses tõsiste ohutusprobleemidega lennuettevõtja Aviation Company Inversija poolt kasutatavate IL-76 tüüpi õhusõidukite käitamisel ja nende jätkuva lennukõlblikkuse tagamisel otsustati kõnealused õhusõidukid lennuettevõtja Aviation Company Inversia lennuettevõtja sertifikaadilt kustutada ja et kõnealuse lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaat peatati 16. märtsil 2010.

| (11) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 1543/2006 kohaselt saanud üksikasjalikku teavet, milles kirjeldatakse lennuettevõtja Air Koryo regulatiivse järelevalve eest vastutavate Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevate asutuste ja lennuettevõtja Air Koryo võetud meetmeid määruses (EÜ) nr 474/2006 nimetatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 1543/2006 kohaselt saanud üksikasjalikku teavet, milles kirjeldatakse lennuettevõtja Air Koryo regulatiivse järelevalve eest vastutavate Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevate asutuste ja lennuettevõtja Air Koryo võetud meetmeid määruses (EÜ) nr 474/2006 nimetatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks.

| (12) | Komisjon palus 2008. aasta detsembris Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevatel asutustel esitada lennuettevõtja Air Koryo parandusmeetmete kava, mis näitaks, kuidas kõnealune lennuettevõtja on kõrvaldanud olulised ohutuspuudujäägid, mis avastati seisuplatsil tehtud kontrollide käigus enne seda, kui kõnealune lennuettevõtja kanti nende lennuettevõtjate nimekirja A lisasse, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires tegevuskeeldu. Lisaks sellele palus komisjon esitada teavet, mis tõendaks, et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused on teostanud lennuettevõtja Air Koryo üle piisavat järelevalvet vastavalt ICAO sätetele. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon palus 2008. aasta detsembris Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevatel asutustel esitada lennuettevõtja Air Koryo parandusmeetmete kava, mis näitaks, kuidas kõnealune lennuettevõtja on kõrvaldanud olulised ohutuspuudujäägid, mis avastati seisuplatsil tehtud kontrollide käigus enne seda, kui kõnealune lennuettevõtja kanti nende lennuettevõtjate nimekirja A lisasse, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires tegevuskeeldu. Lisaks sellele palus komisjon esitada teavet, mis tõendaks, et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused on teostanud lennuettevõtja Air Koryo üle piisavat järelevalvet vastavalt ICAO sätetele.

| (13) | 2009. aasta juunis andsid Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused komisjoni järelepärimisele ametliku vastuse ja esitasid mitmesuguseid dokumente, mis sisaldasid ammendavaid vastuseid kõikidele komisjoni küsimustele. Järgnev kirjavahetus komisjoni ja Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahel võimaldas saada selge ülevaate Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis praegu valitsevast lennuohutusalasest olukorrast. |
| --- | --- |

(13)

2009. aasta juunis andsid Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused komisjoni järelepärimisele ametliku vastuse ja esitasid mitmesuguseid dokumente, mis sisaldasid ammendavaid vastuseid kõikidele komisjoni küsimustele. Järgnev kirjavahetus komisjoni ja Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahel võimaldas saada selge ülevaate Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis praegu valitsevast lennuohutusalasest olukorrast.

| (14) | Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevate asutuste esitatud dokumentide põhjal ning komisjoni ja Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevate astutuste vahel toimunud arutelude käigus on selgunud, et lennuettevõtja Air Koryo suudab Tupolev Tu 204-300 puhul tõendada, et kõnealust õhusõidukit on võimalik käitada, järgides kõiki rahvusvahelisi ohutusstandardeid, ning et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused suudavad teostada rahvusvaheliste standardite kohast järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja üle. |
| --- | --- |

(14)

Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevate asutuste esitatud dokumentide põhjal ning komisjoni ja Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevate astutuste vahel toimunud arutelude käigus on selgunud, et lennuettevõtja Air Koryo suudab Tupolev Tu 204-300 puhul tõendada, et kõnealust õhusõidukit on võimalik käitada, järgides kõiki rahvusvahelisi ohutusstandardeid, ning et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused suudavad teostada rahvusvaheliste standardite kohast järelevalvet kõnealuse lennuettevõtja üle.

| (15) | Kõikide teiste lennuettevõtja Air Koryo poolt käitatavate õhusõidukite puhul märkisid Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused, et need õhusõidukid ei vasta täielikult kõikidele õhusõidukite seadmeid käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele, eelkõige maapinna läheduse täiustatud hoiatussüsteemi (EGPWS) käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele, ja et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused ei andnud luba kõnealuste õhusõidukite käitamiseks Euroopa õhuruumis. |
| --- | --- |

(15)

Kõikide teiste lennuettevõtja Air Koryo poolt käitatavate õhusõidukite puhul märkisid Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused, et need õhusõidukid ei vasta täielikult kõikidele õhusõidukite seadmeid käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele, eelkõige maapinna läheduse täiustatud hoiatussüsteemi (EGPWS) käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele, ja et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused ei andnud luba kõnealuste õhusõidukite käitamiseks Euroopa õhuruumis.

| (16) | Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused reageerisid kõikidele komisjoni teabenõuetele alati kiiresti ja koostöövalmilt. Lennuettevõtja Air Koryo esitas 18. märtsil 2010 lennuohutuskomiteele ettekande, mis kinnitas positiivseid muutusi lennuettevõtja tegevuses. |
| --- | --- |

(16)

Korea Rahvademokraatliku Vabariigi pädevad asutused reageerisid kõikidele komisjoni teabenõuetele alati kiiresti ja koostöövalmilt. Lennuettevõtja Air Koryo esitas 18. märtsil 2010 lennuohutuskomiteele ettekande, mis kinnitas positiivseid muutusi lennuettevõtja tegevuses.

| (17) | Komisjon leidis eelnevat arvesse võttes ühiste kriteeriumide põhjal, et lennuettevõtjale Air Koryo tuleks anda luba lennata kahe Tupolev Tu-204 tüüpi õhusõidukiga (registritunnused P-632 ja P-633) Euroopa Liitu, ilma et kohaldataks tegevuspiiranguid. Kuna Air Koryo ülejäänud õhusõidukid ei vasta ICAO asjaomastele nõuetele, ei tohiks neile õhusõidukitele anda luba lennata Euroopa Liitu enne, kui lennuettevõtja järgib kõiki nimetatud nõudeid. Seepärast on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Koryo tuleks kanda B lisasse. Euroopa Liitu võivad lennata ainult kõnealuse lennuettevõtja kaks Tupolev Tu-204 tüüpi õhusõidukit. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon leidis eelnevat arvesse võttes ühiste kriteeriumide põhjal, et lennuettevõtjale Air Koryo tuleks anda luba lennata kahe Tupolev Tu-204 tüüpi õhusõidukiga (registritunnused P-632 ja P-633) Euroopa Liitu, ilma et kohaldataks tegevuspiiranguid. Kuna Air Koryo ülejäänud õhusõidukid ei vasta ICAO asjaomastele nõuetele, ei tohiks neile õhusõidukitele anda luba lennata Euroopa Liitu enne, kui lennuettevõtja järgib kõiki nimetatud nõudeid. Seepärast on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et lennuettevõtja Air Koryo tuleks kanda B lisasse. Euroopa Liitu võivad lennata ainult kõnealuse lennuettevõtja kaks Tupolev Tu-204 tüüpi õhusõidukit.

| (18) | Svaasimaa pädevad asutused teavitasid komisjoni 17. detsembril 2009 kirjalikult järgmiste lennuettevõtjate lennuettevõtja sertifikaadi ja lennutegevusloa tühistamisest: Aero Africa (PTY) Ltd, Jet Africa (PTY) Ltd, Royal Swazi National Airways, Scan Air Charter Ltd ja Swazi Express Airways. Need lennuettevõtjad lõpetasid oma tegevuse 8. detsembrist 2009. |
| --- | --- |

(18)

Svaasimaa pädevad asutused teavitasid komisjoni 17. detsembril 2009 kirjalikult järgmiste lennuettevõtjate lennuettevõtja sertifikaadi ja lennutegevusloa tühistamisest: Aero Africa (PTY) Ltd, Jet Africa (PTY) Ltd, Royal Swazi National Airways, Scan Air Charter Ltd ja Swazi Express Airways. Need lennuettevõtjad lõpetasid oma tegevuse 8. detsembrist 2009.

| (19) | Eespool esitatut silmas pidades on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõnealused Svaasimaal litsentsitud lennuettevõtjad tuleks A lisast kustutada. |
| --- | --- |

(19)

Eespool esitatut silmas pidades on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõnealused Svaasimaal litsentsitud lennuettevõtjad tuleks A lisast kustutada.

| (20) | Kontrollitud tõendite kohaselt on Nigeerias sertifitseeritud lennuettevõtjal Bellview Airlines tõsiseid ohutuspuudujääke, nagu on tuvastatud Prantsusmaa pädevate asutuste ja Euroopa Lennundusohutuse Ameti teostatud uurimiste käigus. |
| --- | --- |

(20)

Kontrollitud tõendite kohaselt on Nigeerias sertifitseeritud lennuettevõtjal Bellview Airlines tõsiseid ohutuspuudujääke, nagu on tuvastatud Prantsusmaa pädevate asutuste ja Euroopa Lennundusohutuse Ameti teostatud uurimiste käigus.

| (21) | Prantsusmaa pädevad asutused teatasid komisjonile, et kõnealune lennuettevõtja käitab kaht Boeing 737-200 tüüpi õhusõidukit, mis on registreeritud Prantsusmaal (registritunnused F-GHXK ja F-GHXL) ja mille lennukõlblikkussertifikaadid kaotasid kehtivuse vastavalt 2008. aasta mais ja augustis. Seepärast ei ole kõnealused õhusõidukid enam lennukõlblikud. |
| --- | --- |

(21)

Prantsusmaa pädevad asutused teatasid komisjonile, et kõnealune lennuettevõtja käitab kaht Boeing 737-200 tüüpi õhusõidukit, mis on registreeritud Prantsusmaal (registritunnused F-GHXK ja F-GHXL) ja mille lennukõlblikkussertifikaadid kaotasid kehtivuse vastavalt 2008. aasta mais ja augustis. Seepärast ei ole kõnealused õhusõidukid enam lennukõlblikud.

| (22) | Euroopa Lennundusohutuse Amet (EASA) teatas komisjonile, et EASA poolt väljastatud osa 145 kohane luba viitenumbriga EASA 145.0172 peatati otsuse vastuvõtmise kuupäeval 8. mail 2009 seoses kõrvaldamata ohutuspuudujääkidega, mis rikuvad ohutusstandardeid ja kahjustavad tõsiselt lennuohutust, ning et praegu kaalutakse kõnealuse loa tühistamist. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Lennundusohutuse Amet (EASA) teatas komisjonile, et EASA poolt väljastatud osa 145 kohane luba viitenumbriga EASA 145.0172 peatati otsuse vastuvõtmise kuupäeval 8. mail 2009 seoses kõrvaldamata ohutuspuudujääkidega, mis rikuvad ohutusstandardeid ja kahjustavad tõsiselt lennuohutust, ning et praegu kaalutakse kõnealuse loa tühistamist.

| (23) | Leidub tõendeid selle kohta, et Nigeerias sertifitseeritud lennuettevõtja Bellview Airlines on üle võtnud liinid, mida varem käitas Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtja Bellview Airlines, mis kanti A lisasse 22. märtsil 2006 (4) ja kustutati lisast 14. novembril 2008 (5) pärast seda, kui Sierra Leone pädevad asutused teatasid komisjonile lennuettevõtja Bellview Airlines lennuettevõtja sertifikaadi tühistamisest. |
| --- | --- |

(23)

Leidub tõendeid selle kohta, et Nigeerias sertifitseeritud lennuettevõtja Bellview Airlines on üle võtnud liinid, mida varem käitas Sierra Leones sertifitseeritud lennuettevõtja Bellview Airlines, mis kanti A lisasse 22. märtsil 2006 (4) ja kustutati lisast 14. novembril 2008 (5) pärast seda, kui Sierra Leone pädevad asutused teatasid komisjonile lennuettevõtja Bellview Airlines lennuettevõtja sertifikaadi tühistamisest.

| (24) | 22. oktoobril 2005 toimus Lagoses Boeing B737-200 tüüpi õhusõidukiga (registritunnus 5N-BFN) inimohvritega õnnetus, mis põhjustas õhusõiduki täieliku hävimise ja 117 inimese surma. Nigeeria pädevad asutused ei ole praeguseni esitanud selle õnnetuse kohta üksikasjalikku teavet ega avaldanud ka õnnetusjuhtumi uurimise aruannet. |
| --- | --- |

(24)

22. oktoobril 2005 toimus Lagoses Boeing B737-200 tüüpi õhusõidukiga (registritunnus 5N-BFN) inimohvritega õnnetus, mis põhjustas õhusõiduki täieliku hävimise ja 117 inimese surma. Nigeeria pädevad asutused ei ole praeguseni esitanud selle õnnetuse kohta üksikasjalikku teavet ega avaldanud ka õnnetusjuhtumi uurimise aruannet.

| (25) | Komisjon alustas eespool nimetatud puudujääkide tõttu konsultatsioone Nigeeria pädevate asutustega, väljendades tõsist muret lennuettevõtja Bellview Airlines tegevuse ohutuse ja tema õhusõidukite lennukõlblikkuse suhtes, ning palus selgitusi nii tekkinud olukorra kui ka selle kohta, missuguseid meetmeid pädevad asutused ja lennuettevõtja on võtnud kõnealuste puudujääkide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon alustas eespool nimetatud puudujääkide tõttu konsultatsioone Nigeeria pädevate asutustega, väljendades tõsist muret lennuettevõtja Bellview Airlines tegevuse ohutuse ja tema õhusõidukite lennukõlblikkuse suhtes, ning palus selgitusi nii tekkinud olukorra kui ka selle kohta, missuguseid meetmeid pädevad asutused ja lennuettevõtja on võtnud kõnealuste puudujääkide kõrvaldamiseks.

| (26) | Nigeeria pädevad asutused teatasid 19. veebruaril 2010, et kõnealusel lennuettevõtjal on lennuettevõtja sertifikaat, kuid ta on käitamistegevuse peatanud. Siiski ei esitanud nad tõendeid kõnealusele lennuettevõtjale väljaantud sertifikaatide ja tema käitatavate õhusõidukite seisukorra kohta. |
| --- | --- |

(26)

Nigeeria pädevad asutused teatasid 19. veebruaril 2010, et kõnealusel lennuettevõtjal on lennuettevõtja sertifikaat, kuid ta on käitamistegevuse peatanud. Siiski ei esitanud nad tõendeid kõnealusele lennuettevõtjale väljaantud sertifikaatide ja tema käitatavate õhusõidukite seisukorra kohta.

| (27) | Bellview Airlines palus võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele ja Nigeeria pädevate asutuste abiga koostatud ettekanne kuulati ära 18. märtsil 2010. Bellview Airlines esitas kuni 22. aprillini 2010 kehtiva lennuettevõtja sertifikaadi, märkides samas, et kõnealune sertifikaat oli peatatud pärast kõikide kõnealuses sertifikaadis nimetatud õhusõidukite tegevuse lõpetamist. Nigeeria pädevad asutused teatasid, et Nigeerias kohaldatavate eeskirjade kohaselt oli kõnealuse lennuettevõtja sertifikaadi kehtivus lõppenud 4. detsembril 2009, st 60 päeva pärast viimase õhusõiduki käitamise lõpetamist, kuid ei esitanud tõendeid selle kohta, et kõnealune lennuettevõtja sertifikaat oli nõuetekohaselt peatatud või tühistatud. Seepärast paluti Nigeeria pädevatel asutustel esitada viivitamata järgmised dokumendid: a) haldusdokument lennuettevõtja Bellview Airlines lennuettevõtja sertifikaadi peatamise või tühistamise kohta; b) tõend selle kohta, et Nigeeria tsiviillennundusamet on kõnealuse ettevõtja suhtes algatanud (ümber)sertifitseerimismenetluse; c) Nigeeria tsiviillennundusameti ametlik kinnitus selle kohta, et ta teavitab komisjoni enne lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmist tehtud (ümber)sertifitseerimisauditi tulemustest. |
| --- | --- |

(27)

Bellview Airlines palus võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele ja Nigeeria pädevate asutuste abiga koostatud ettekanne kuulati ära 18. märtsil 2010. Bellview Airlines esitas kuni 22. aprillini 2010 kehtiva lennuettevõtja sertifikaadi, märkides samas, et kõnealune sertifikaat oli peatatud pärast kõikide kõnealuses sertifikaadis nimetatud õhusõidukite tegevuse lõpetamist. Nigeeria pädevad asutused teatasid, et Nigeerias kohaldatavate eeskirjade kohaselt oli kõnealuse lennuettevõtja sertifikaadi kehtivus lõppenud 4. detsembril 2009, st 60 päeva pärast viimase õhusõiduki käitamise lõpetamist, kuid ei esitanud tõendeid selle kohta, et kõnealune lennuettevõtja sertifikaat oli nõuetekohaselt peatatud või tühistatud. Seepärast paluti Nigeeria pädevatel asutustel esitada viivitamata järgmised dokumendid: a) haldusdokument lennuettevõtja Bellview Airlines lennuettevõtja sertifikaadi peatamise või tühistamise kohta; b) tõend selle kohta, et Nigeeria tsiviillennundusamet on kõnealuse ettevõtja suhtes algatanud (ümber)sertifitseerimismenetluse; c) Nigeeria tsiviillennundusameti ametlik kinnitus selle kohta, et ta teavitab komisjoni enne lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmist tehtud (ümber)sertifitseerimisauditi tulemustest.

| (28) | Nigeeria pädevad asutused esitasid nõutud dokumendid 25. märtsil 2010 Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et praegu puudub vajadus edasiste meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(28)

Nigeeria pädevad asutused esitasid nõutud dokumendid 25. märtsil 2010 Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et praegu puudub vajadus edasiste meetmete võtmiseks.

| (29) | Egiptuse pädevad asutused on vastavalt määrusele (EÜ) nr 1144/2009 (6) esitanud neli igakuist aruannet, mis hõlmavad 2009. aasta novembrit ja detsembrit ning 2010. aasta jaanuari ja veebruari, et näidata, millises seisus on kõnealuste asutuste poolt kinnitatud kava rakendamine. Lisaks kõnealustele aruannetele, mis on keskendunud lennuettevõtja Egypt Air õhusõidukite kontrollimisele seisuplatsil, edastati 18. novembril ka auditiaruanded jätkuva lennukõlblikkuse, lennutegevuse ja maapealse teeninduse kohta. |
| --- | --- |

(29)

Egiptuse pädevad asutused on vastavalt määrusele (EÜ) nr 1144/2009 (6) esitanud neli igakuist aruannet, mis hõlmavad 2009. aasta novembrit ja detsembrit ning 2010. aasta jaanuari ja veebruari, et näidata, millises seisus on kõnealuste asutuste poolt kinnitatud kava rakendamine. Lisaks kõnealustele aruannetele, mis on keskendunud lennuettevõtja Egypt Air õhusõidukite kontrollimisele seisuplatsil, edastati 18. novembril ka auditiaruanded jätkuva lennukõlblikkuse, lennutegevuse ja maapealse teeninduse kohta.

| (30) | Egiptuse pädevad asutused on lubanud jätkata teabe edastamist ka lennuettevõtja Egypt Air õhusõidukite eelmiste seisuplatsil kontrollimiste käigus 2008., 2009. ja 2010. aastal avastatud puuduste nõuetekohase kõrvaldamise kohta. Selleks saatsid nad asjakohased kirjad teatavatesse liikmesriikidesse, kus on seisuplatsil kontrollitud lennuettevõtja Egypt Air õhusõidukeid. Nende puuduste kõrvaldamine kestab ning seda kontrollitakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(30)

Egiptuse pädevad asutused on lubanud jätkata teabe edastamist ka lennuettevõtja Egypt Air õhusõidukite eelmiste seisuplatsil kontrollimiste käigus 2008., 2009. ja 2010. aastal avastatud puuduste nõuetekohase kõrvaldamise kohta. Selleks saatsid nad asjakohased kirjad teatavatesse liikmesriikidesse, kus on seisuplatsil kontrollitud lennuettevõtja Egypt Air õhusõidukeid. Nende puuduste kõrvaldamine kestab ning seda kontrollitakse korrapäraselt.

| (31) | Euroopa Lennundusohutusamet tegi 21.–25. veebruarini 2010 määruse (EÜ) nr 1144/2009 (7) kohase kontrollkäigu, kasutades liikmesriikide abi. Kontrollkäigu raames hinnati nii Egiptuse tsiviillennundusameti üldist järelevalvetegevust kui täpsemalt ka seda, kuidas Egiptuse tsiviillennundusamet on kontrollinud seda, kuidas lennuettevõtja Egypt Air on rakendanud parandusmeetmete kava ja järk-järgult puudusi kõrvaldanud. Kontrollkäigu raames koguti tõendeid selle kohta, et Egiptuse pädevad asutused suudavad täita oma ICAO standardite kohaseid kohustusi nende lennuettevõtjate järelevalve suhtes, kellele nad väljastavad lennuettevõtja sertifikaadi, ning tehti kindlaks täiustamist vajavad valdkonnad, mis eelkõige hõlmavad Egiptuse pädevate asutuste teostatava järelevalve raames tuvastatud puuduste kõrvaldamise ühtset järelkontrollisüsteemi ja töötajate litsentsimisega tegeleva personali koolitamist. |
| --- | --- |

(31)

Euroopa Lennundusohutusamet tegi 21.–25. veebruarini 2010 määruse (EÜ) nr 1144/2009 (7) kohase kontrollkäigu, kasutades liikmesriikide abi. Kontrollkäigu raames hinnati nii Egiptuse tsiviillennundusameti üldist järelevalvetegevust kui täpsemalt ka seda, kuidas Egiptuse tsiviillennundusamet on kontrollinud seda, kuidas lennuettevõtja Egypt Air on rakendanud parandusmeetmete kava ja järk-järgult puudusi kõrvaldanud. Kontrollkäigu raames koguti tõendeid selle kohta, et Egiptuse pädevad asutused suudavad täita oma ICAO standardite kohaseid kohustusi nende lennuettevõtjate järelevalve suhtes, kellele nad väljastavad lennuettevõtja sertifikaadi, ning tehti kindlaks täiustamist vajavad valdkonnad, mis eelkõige hõlmavad Egiptuse pädevate asutuste teostatava järelevalve raames tuvastatud puuduste kõrvaldamise ühtset järelkontrollisüsteemi ja töötajate litsentsimisega tegeleva personali koolitamist.

| (32) | Kontrollkäiguga tuvastati, et lennuettevõtja Egypt Air tegeleb parandusmeetmete kava rakendamisega. Üldiselt ei tuvastatud ICAO standardite olulist rikkumist. Komisjon tunnustab lennuettevõtja jõupingutusi kõikide ohutusalase olukorra parandamiseks vajalike meetmete lõpuleviimisel. Pidades silmas parandusmeetmete kava kohaldamisala ja ulatust ning vajadust leida jätkusuutlik/lõplik lahendus eelnevalt tuvastatud arvukatele ohutuspuudujääkidele, soovitab komisjon Egiptuse pädevatel asutustel jätkata igakuiste aruannete esitamist, et kontrollida kõnealuse kava rakendamist, sealhulgas parandusmeetmete võtmist kontrollkäigu ajal tuvastatud puuduste suhtes, ning anda teavet kõikide nende järelevalvetegevuste kohta jätkuva lennukõlblikkuse, hoolduse ja käitamistegevuse valdkonnas, mida Egiptuse pädevad asutused on kõnealuse lennuettevõtja suhtes teostanud. |
| --- | --- |

(32)

Kontrollkäiguga tuvastati, et lennuettevõtja Egypt Air tegeleb parandusmeetmete kava rakendamisega. Üldiselt ei tuvastatud ICAO standardite olulist rikkumist. Komisjon tunnustab lennuettevõtja jõupingutusi kõikide ohutusalase olukorra parandamiseks vajalike meetmete lõpuleviimisel. Pidades silmas parandusmeetmete kava kohaldamisala ja ulatust ning vajadust leida jätkusuutlik/lõplik lahendus eelnevalt tuvastatud arvukatele ohutuspuudujääkidele, soovitab komisjon Egiptuse pädevatel asutustel jätkata igakuiste aruannete esitamist, et kontrollida kõnealuse kava rakendamist, sealhulgas parandusmeetmete võtmist kontrollkäigu ajal tuvastatud puuduste suhtes, ning anda teavet kõikide nende järelevalvetegevuste kohta jätkuva lennukõlblikkuse, hoolduse ja käitamistegevuse valdkonnas, mida Egiptuse pädevad asutused on kõnealuse lennuettevõtja suhtes teostanud.

| (33) | Liikmesriigid jätkavad kontrolli teostamist selle üle, et lennuettevõtja Egypt Air järgib tõhusalt asjakohaseid ohutusstandardeid, seades prioriteediks selle lennuettevõtja õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriigid jätkavad kontrolli teostamist selle üle, et lennuettevõtja Egypt Air järgib tõhusalt asjakohaseid ohutusstandardeid, seades prioriteediks selle lennuettevõtja õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008.

| (34) | Kontrollkäigu raames külastati ka mitmeid teisi Egiptuse lennuettevõtjaid. Kahe lennuettevõtja, AlMasria Universal Airlines ja Midwest Airlines puhul tuvastati olulisi ohutuspuudujääke. |
| --- | --- |

(34)

Kontrollkäigu raames külastati ka mitmeid teisi Egiptuse lennuettevõtjaid. Kahe lennuettevõtja, AlMasria Universal Airlines ja Midwest Airlines puhul tuvastati olulisi ohutuspuudujääke.

| (35) | Lennuettevõtja AlMasria Universal Airlines puhul tuvastati olulisi ohutuspuudujääke seoses lennu- ja koolitustegevusega, eelkõige teatavate tegevjuhtide kvalifikatsiooni ja teadmiste suhtes. Kõik see on eriti oluline õhusõidukite arvu suurendamise korral. |
| --- | --- |

(35)

Lennuettevõtja AlMasria Universal Airlines puhul tuvastati olulisi ohutuspuudujääke seoses lennu- ja koolitustegevusega, eelkõige teatavate tegevjuhtide kvalifikatsiooni ja teadmiste suhtes. Kõik see on eriti oluline õhusõidukite arvu suurendamise korral.

| (36) | Lennuettevõtja AlMasria Universal Airlines kutsuti 3. märtsi 2010. aasta kirjaga lennuohutuskomiteesse selgitusi andma. AlMasria tegi lennuohutuskomiteele 17. märtsil 2010 ettekande, mis käsitles parandusmeetmeid kontrollkäigu ajal tuvastatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Seoses lennuettevõtja plaanidega suurendada õhusõidukite arvu palub komisjon Egiptuse pädevatel asutustel esitada igakuised aruanded, et kontrollida parandusmeetmete rakendamist ja anda teavet kõikide nende järelevalvetegevuste kohta jätkuva lennukõlblikkuse, hoolduse ja käitamistegevuse valdkonnas, mida Egiptuse pädevad asutused on kõnealuse lennuettevõtja suhtes teostanud. |
| --- | --- |

(36)

Lennuettevõtja AlMasria Universal Airlines kutsuti 3. märtsi 2010. aasta kirjaga lennuohutuskomiteesse selgitusi andma. AlMasria tegi lennuohutuskomiteele 17. märtsil 2010 ettekande, mis käsitles parandusmeetmeid kontrollkäigu ajal tuvastatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Seoses lennuettevõtja plaanidega suurendada õhusõidukite arvu palub komisjon Egiptuse pädevatel asutustel esitada igakuised aruanded, et kontrollida parandusmeetmete rakendamist ja anda teavet kõikide nende järelevalvetegevuste kohta jätkuva lennukõlblikkuse, hoolduse ja käitamistegevuse valdkonnas, mida Egiptuse pädevad asutused on kõnealuse lennuettevõtja suhtes teostanud.

| (37) | Liikmesriigid kontrollivad AlMasria vastavust asjakohastele ohutusstandarditele, seades prioriteediks selle lennuettevõtja õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriigid kontrollivad AlMasria vastavust asjakohastele ohutusstandarditele, seades prioriteediks selle lennuettevõtja õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008.

| (38) | Lennuettevõtja Midwest Airlines puhul tuvastasid Itaalia pädevad asutused kontrollitud tõendite kohaselt ohutuspuudujääke kõnealuse lennuettevõtja ühe lennu massi ja tasakaalu puhul. Nende tõendite tõttu keeldus Itaalia lennuettevõtjale lennuloa andmisest (8). Lisaks sellele tuvastati kontrollkäigu raames olulisi lennuohutust mõjutavaid puudujääke lennutegevuse ja hoolduse korraldamise, tegevuse kontrollimise ja meeskonna koolitamise ning jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise valdkonnas. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõnealune lennuettevõtja ei suuda tagada, et tema lennu- ja hooldustegevus vastaks ICAO standarditele. Egiptuse tsiviillennundusamet teatas kontrollkäigu ajal, et ta oli võtnud meetmeid lennuettevõtja Midwest Airlines tegevuse peatamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Lennuettevõtja Midwest Airlines puhul tuvastasid Itaalia pädevad asutused kontrollitud tõendite kohaselt ohutuspuudujääke kõnealuse lennuettevõtja ühe lennu massi ja tasakaalu puhul. Nende tõendite tõttu keeldus Itaalia lennuettevõtjale lennuloa andmisest (8). Lisaks sellele tuvastati kontrollkäigu raames olulisi lennuohutust mõjutavaid puudujääke lennutegevuse ja hoolduse korraldamise, tegevuse kontrollimise ja meeskonna koolitamise ning jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise valdkonnas. Seepärast jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et kõnealune lennuettevõtja ei suuda tagada, et tema lennu- ja hooldustegevus vastaks ICAO standarditele. Egiptuse tsiviillennundusamet teatas kontrollkäigu ajal, et ta oli võtnud meetmeid lennuettevõtja Midwest Airlines tegevuse peatamiseks.

| (39) | Lennuettevõtja Midwest Airlines kutsuti 3. märtsi 2010. aasta kirjaga lennuohutuskomiteesse selgitusi andma. Egiptuse pädevad asutused esitasid 15. märtsil 2010 tõendeid selle kohta, et lennuettevõtja Midwest Airlines lennuettevõtja sertifikaat tühistati 28. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(39)

Lennuettevõtja Midwest Airlines kutsuti 3. märtsi 2010. aasta kirjaga lennuohutuskomiteesse selgitusi andma. Egiptuse pädevad asutused esitasid 15. märtsil 2010 tõendeid selle kohta, et lennuettevõtja Midwest Airlines lennuettevõtja sertifikaat tühistati 28. veebruaril 2010.

| (40) | Arvestades Egiptuse pädevate asutuste võetud meedet puudub vajadus edasiste meetmete järele. Egiptuse pädevatel asutustel palutakse teavitada komisjoni ümbersertifitseerimisprotsessist ja selle tulemustest enne kõnealusele lennuettevõtjale lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmist. |
| --- | --- |

(40)

Arvestades Egiptuse pädevate asutuste võetud meedet puudub vajadus edasiste meetmete järele. Egiptuse pädevatel asutustel palutakse teavitada komisjoni ümbersertifitseerimisprotsessist ja selle tulemustest enne kõnealusele lennuettevõtjale lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmist.

| (41) | Liikmesriigid kontrollisid vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2008 jätkuvalt, kas lennuettevõtja Iran Air järgib tõhusalt asjakohaseid ohutusstandardeid, tehes Euroopa Liidu lennuväljadel lennuettevõtja õhusõidukitele korrapäraseid kontrolle seisuplatsil. 2009. aastal teatasid sellistest kontrollidest Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Rootsi, Itaalia ja Ühendkuningriik. Kontrollide tulemused näitasid, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimine oli aasta jooksul oluliselt halvenenud. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriigid kontrollisid vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2008 jätkuvalt, kas lennuettevõtja Iran Air järgib tõhusalt asjakohaseid ohutusstandardeid, tehes Euroopa Liidu lennuväljadel lennuettevõtja õhusõidukitele korrapäraseid kontrolle seisuplatsil. 2009. aastal teatasid sellistest kontrollidest Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Rootsi, Itaalia ja Ühendkuningriik. Kontrollide tulemused näitasid, et rahvusvaheliste ohutusstandardite järgimine oli aasta jooksul oluliselt halvenenud.

| (42) | Komisjon palus pädevatel asutustel ja lennuettevõtjal Iran Air esitada teavet, et kontrollida, kuidas tuvastatud puudujääke kõrvaldatakse. Lennuettevõtja Iran Air esitas veebruaris 2010 tegevuskava, milles tunnistati varasema tegevuskava puudusi, määrati kindlaks tuvastatud puudujääkide põhjused ning sätestati konkreetsed meetmed nende kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon palus pädevatel asutustel ja lennuettevõtjal Iran Air esitada teavet, et kontrollida, kuidas tuvastatud puudujääke kõrvaldatakse. Lennuettevõtja Iran Air esitas veebruaris 2010 tegevuskava, milles tunnistati varasema tegevuskava puudusi, määrati kindlaks tuvastatud puudujääkide põhjused ning sätestati konkreetsed meetmed nende kõrvaldamiseks.

| (43) | Siiski ei suutnud lennuettevõtja Iran Air regulatiivse järelevalve eest vastutavad Iraani pädevad asutused tõendada, et nad olid võtnud tõhusaid meetmeid SAFA programmi raames tehtud kontrollide käigus tuvastatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Lisaks sellele ei suutnud Iraani pädevad asutused tõendada, et on võetud meetmeid Iraanis registreeritud ja Iraani pädevate asutuste sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukitega seotud õnnetuste märkimisväärselt suure arvu vähendamiseks. |
| --- | --- |

(43)

Siiski ei suutnud lennuettevõtja Iran Air regulatiivse järelevalve eest vastutavad Iraani pädevad asutused tõendada, et nad olid võtnud tõhusaid meetmeid SAFA programmi raames tehtud kontrollide käigus tuvastatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Lisaks sellele ei suutnud Iraani pädevad asutused tõendada, et on võetud meetmeid Iraanis registreeritud ja Iraani pädevate asutuste sertifitseeritud lennuettevõtjate käitatavate õhusõidukitega seotud õnnetuste märkimisväärselt suure arvu vähendamiseks.

| (44) | Lisaks sellele esitasid Iraani pädevad asutused veebruaris 2010 dokumendid, mis osutasid puudulikule järelevalvetegevusele lennuettevõtja Iran Air suhtes hoolduse ja lennukontrolli valdkonnas ning tõhusa süsteemi puudumisele oluliste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Lisaks sellele sisaldas Iraani pädevate asutuste esitatud õnnetus- ja vahejuhtumeid käsitlev teave märkimisväärselt suurt arvu lennuettevõtja Iran Air õhusõidukitega viimase 11 kuu jooksul toimunud tõsiseid vahejuhtumeid, millest rohkem kui pooled olid seotud Fokker 100 tüüpi õhusõidukitega. Need dokumendid ei sisaldanud aga tõendeid Iraani pädevate asutuste poolt võetud järelmeetmete koha. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks sellele esitasid Iraani pädevad asutused veebruaris 2010 dokumendid, mis osutasid puudulikule järelevalvetegevusele lennuettevõtja Iran Air suhtes hoolduse ja lennukontrolli valdkonnas ning tõhusa süsteemi puudumisele oluliste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Lisaks sellele sisaldas Iraani pädevate asutuste esitatud õnnetus- ja vahejuhtumeid käsitlev teave märkimisväärselt suurt arvu lennuettevõtja Iran Air õhusõidukitega viimase 11 kuu jooksul toimunud tõsiseid vahejuhtumeid, millest rohkem kui pooled olid seotud Fokker 100 tüüpi õhusõidukitega. Need dokumendid ei sisaldanud aga tõendeid Iraani pädevate asutuste poolt võetud järelmeetmete koha.

| (45) | Märtsis 2010 esitasid Iraani pädevad asutused teabe, mille kohaselt oli kontrollitud lennuettevõtja Iran Air vastavust hooldusnõuetele; kontrolli käigus tuvastatud puudujäägid osutasid aga mootoriseire ja lennuettevõtja kvaliteedisüsteemiga seotud probleemidele. |
| --- | --- |

(45)

Märtsis 2010 esitasid Iraani pädevad asutused teabe, mille kohaselt oli kontrollitud lennuettevõtja Iran Air vastavust hooldusnõuetele; kontrolli käigus tuvastatud puudujäägid osutasid aga mootoriseire ja lennuettevõtja kvaliteedisüsteemiga seotud probleemidele.

| (46) | Lennuettevõtja möönis 17. märtsil 2010 toimunud lennuohutuskomitee koosolekul, et tema ohutusstandardid on halvenenud, märkides samas, et lennukõlblikkusega seotud küsimuste lahendamiseks on loodud hoolduskontrolli keskus ja hoolduskontrolli nõukogu, äriühingu kõikides osakondades on parandatud ohutusalast koolitust, on tõhustatud kvaliteedi tagamise osakonna tegevust ning äriühingu osakondades on moodustatud ohutuskomiteed. Lisaks sellele on alustatud äriühingu struktuuri ulatuslikku läbivaatamist, et suurendada selle suutlikkust tagada ohutu käitamistegevus. Alates veebruarist 2010 on lennuettevõtja Iran Air õhusõidukite seisuplatsil kontrollimise tulemused näidanud lennuettevõtja tegevuse märkimisväärset paranemist. |
| --- | --- |

(46)

Lennuettevõtja möönis 17. märtsil 2010 toimunud lennuohutuskomitee koosolekul, et tema ohutusstandardid on halvenenud, märkides samas, et lennukõlblikkusega seotud küsimuste lahendamiseks on loodud hoolduskontrolli keskus ja hoolduskontrolli nõukogu, äriühingu kõikides osakondades on parandatud ohutusalast koolitust, on tõhustatud kvaliteedi tagamise osakonna tegevust ning äriühingu osakondades on moodustatud ohutuskomiteed. Lisaks sellele on alustatud äriühingu struktuuri ulatuslikku läbivaatamist, et suurendada selle suutlikkust tagada ohutu käitamistegevus. Alates veebruarist 2010 on lennuettevõtja Iran Air õhusõidukite seisuplatsil kontrollimise tulemused näidanud lennuettevõtja tegevuse märkimisväärset paranemist.

| (47) | Arvestades viimaste SAFA kontrollide oluliselt paranenud tulemusi ja tunnustades lennuettevõtja Iran Air seisukohta, et olukorda on vaja parandada, ning samme, mida lennuettevõtja on astunud tuvastatud ohutusprobleemide kõrvaldamiseks, leiab komisjon, et Fokker 100 tüüpi õhusõidukitega toimunud arvukate vahejuhtumite tõttu tuleks seda tüüpi õhusõidukite lennud Euroopa Liitu peatada. Lennuettevõtja Iran Air muud tüüpi õhusõidukite (vastavalt Iraani pädevate asutuste poolt 10. märtsil 2010 esitatud nimekirjale), st Boeing 747, Airbus A300, A310 ja A320 lennutegevus peaks jääma praegusele tasemele (nii lendude arvu kui ka sihtkohtade suhtes) nii kauaks, kui komisjon teeb kindlaks, et on olemas selged tõendid tuvastatud ohutuspuudujääkide tõhusa kõrvaldamise kohta. |
| --- | --- |

(47)

Arvestades viimaste SAFA kontrollide oluliselt paranenud tulemusi ja tunnustades lennuettevõtja Iran Air seisukohta, et olukorda on vaja parandada, ning samme, mida lennuettevõtja on astunud tuvastatud ohutusprobleemide kõrvaldamiseks, leiab komisjon, et Fokker 100 tüüpi õhusõidukitega toimunud arvukate vahejuhtumite tõttu tuleks seda tüüpi õhusõidukite lennud Euroopa Liitu peatada. Lennuettevõtja Iran Air muud tüüpi õhusõidukite (vastavalt Iraani pädevate asutuste poolt 10. märtsil 2010 esitatud nimekirjale), st Boeing 747, Airbus A300, A310 ja A320 lennutegevus peaks jääma praegusele tasemele (nii lendude arvu kui ka sihtkohtade suhtes) nii kauaks, kui komisjon teeb kindlaks, et on olemas selged tõendid tuvastatud ohutuspuudujääkide tõhusa kõrvaldamise kohta.

| (48) | Seepärast leiti ühiste kriteeriumide põhjal, et kõnealune lennuettevõtja tuleb kanda B lisasse ja anda talle luba lennata Euroopa Liitu vaid tingimusel, et tema tegevus piirdub rangelt praeguse tasemega (nii lendude arvu kui ka sihtkohtade suhtes) ja praegu kasutatavate õhusõidukitega. Fokker 100 tüüpi õhusõidukitel ei tohiks lubada lennata Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(48)

Seepärast leiti ühiste kriteeriumide põhjal, et kõnealune lennuettevõtja tuleb kanda B lisasse ja anda talle luba lennata Euroopa Liitu vaid tingimusel, et tema tegevus piirdub rangelt praeguse tasemega (nii lendude arvu kui ka sihtkohtade suhtes) ja praegu kasutatavate õhusõidukitega. Fokker 100 tüüpi õhusõidukitel ei tohiks lubada lennata Euroopa Liitu.

| (49) | Komisjon jälgib lennuettevõtja Iran Air tegevust tähelepanelikult ka edaspidi. Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tõhusat järgimist, seades prioriteediks kõnealuse lennuettevõtja õhusõidukite täiendava kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008. Komisjon kavatseb koostöös liikmesriikide ja Euroopa Lennundusohutusametiga kontrollida Iraani pädevate asutuste ja lennuettevõtja Iran Air teatatud meetmete nõuetekohast rakendamist, korraldades enne lennuohutuskomitee järgmist istungit kohapealse kontrolli. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon jälgib lennuettevõtja Iran Air tegevust tähelepanelikult ka edaspidi. Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tõhusat järgimist, seades prioriteediks kõnealuse lennuettevõtja õhusõidukite täiendava kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008. Komisjon kavatseb koostöös liikmesriikide ja Euroopa Lennundusohutusametiga kontrollida Iraani pädevate asutuste ja lennuettevõtja Iran Air teatatud meetmete nõuetekohast rakendamist, korraldades enne lennuohutuskomitee järgmist istungit kohapealse kontrolli.

| (50) | Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused ei ole suutnud kõrvaldada ICAO poolt 2006. aasta novembris USOAPi auditi raames tuvastatud olulisi puudusi. Sudaani ametiasutused teatasid komisjonile märtsis 2008, et kõik olulisemad puudused lennutegevuse, lennukõlblikkuse ja töötajate litsentsimise valdkonnas on kas kõrvaldatud või kõrvaldamisel. Detsembris 2009 teatasid Sudaani ametiasutused komisjonile, et 70 % USOAPi raames tuvastatud puudustest on kõrvaldatud kooskõlas ICAO soovitustega. |
| --- | --- |

(50)

Regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused ei ole suutnud kõrvaldada ICAO poolt 2006. aasta novembris USOAPi auditi raames tuvastatud olulisi puudusi. Sudaani ametiasutused teatasid komisjonile märtsis 2008, et kõik olulisemad puudused lennutegevuse, lennukõlblikkuse ja töötajate litsentsimise valdkonnas on kas kõrvaldatud või kõrvaldamisel. Detsembris 2009 teatasid Sudaani ametiasutused komisjonile, et 70 % USOAPi raames tuvastatud puudustest on kõrvaldatud kooskõlas ICAO soovitustega.

| (51) | Siiski näitas Sudaani ametiasutuste detsembris 2009 ja märtsis 2010 komisjonile esitatud teave, et märkimisväärne arv puudusi oli kõrvaldamata või et puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed ei olnud tõhusad. Probleemid olid eelkõige seotud vastavat ettevalmistust ja kvalifikatsiooni omavate lennutegevuse inspektoritega ning heakskiidetud koolituskäsiraamatute kättesaadavuse tagamisega lennuettevõtjate hulgas. |
| --- | --- |

(51)

Siiski näitas Sudaani ametiasutuste detsembris 2009 ja märtsis 2010 komisjonile esitatud teave, et märkimisväärne arv puudusi oli kõrvaldamata või et puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed ei olnud tõhusad. Probleemid olid eelkõige seotud vastavat ettevalmistust ja kvalifikatsiooni omavate lennutegevuse inspektoritega ning heakskiidetud koolituskäsiraamatute kättesaadavuse tagamisega lennuettevõtjate hulgas.

| (52) | Lisaks sellele leiti Sudaani ametiasutuste poolt lennuettevõtja Azza Air Transport suhtes oktoobris 2009 tehtud auditi raames, veidi enne Boeing 707 tüüpi õhusõidukiga (registritunnus ST-AKW) toimunud inimohvritega õnnetust, et Azza Air Transport ei olnud rakendanud olulisi ohutusmeetmeid koolituse valdkonnas, mis oli üks ICAO auditi raames tuvastatud olulisemaid puuduseid. Sudaani ametiasutused teatasid, et nad olid uuendanud kõnealuse lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaati igal aastal alates selle esmasest väljaandmisest 1996. aastal. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks sellele leiti Sudaani ametiasutuste poolt lennuettevõtja Azza Air Transport suhtes oktoobris 2009 tehtud auditi raames, veidi enne Boeing 707 tüüpi õhusõidukiga (registritunnus ST-AKW) toimunud inimohvritega õnnetust, et Azza Air Transport ei olnud rakendanud olulisi ohutusmeetmeid koolituse valdkonnas, mis oli üks ICAO auditi raames tuvastatud olulisemaid puuduseid. Sudaani ametiasutused teatasid, et nad olid uuendanud kõnealuse lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaati igal aastal alates selle esmasest väljaandmisest 1996. aastal.

| (53) | 10. detsembril 2009 teatasid Sudaani ametiasutused komisjonile, et kuna lennuettevõtja Air West Company Ltd oli juulis 2008 tagastanud neile oma lennuettevõtja sertifikaadi, ei kuulu kõnealune lennuettevõtja enam Sudaani Vabariigis registreeritud lennuettevõtja sertifikaadi omanike hulka. Kuna lennuettevõtjal Air West Ltd ei ole enam lennuettevõtja sertifikaati ja seetõttu ei saa tema lennutegevusluba kehtivaks pidada, jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et Air West Ltd ei ole enam lennuettevõtja. |
| --- | --- |

(53)

10. detsembril 2009 teatasid Sudaani ametiasutused komisjonile, et kuna lennuettevõtja Air West Company Ltd oli juulis 2008 tagastanud neile oma lennuettevõtja sertifikaadi, ei kuulu kõnealune lennuettevõtja enam Sudaani Vabariigis registreeritud lennuettevõtja sertifikaadi omanike hulka. Kuna lennuettevõtjal Air West Ltd ei ole enam lennuettevõtja sertifikaati ja seetõttu ei saa tema lennutegevusluba kehtivaks pidada, jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et Air West Ltd ei ole enam lennuettevõtja.

| (54) | Seoses USOAPi auditi parandusmeetmete puuduliku rakendamisega ja Sudaani ametiasutuste suutmatusega tagada teatatud parandusmeetmete tõhus rakendamine jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et Sudaani ametiasutused ei ole üles näidanud suutlikkust rakendada asjakohaseid ohutusstandardeid ja tagada nende täitmist ning seetõttu tuleb kõigi Sudaani Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes kohaldada tegevuskeeldu ning kanda nad A lisasse. |
| --- | --- |

(54)

Seoses USOAPi auditi parandusmeetmete puuduliku rakendamisega ja Sudaani ametiasutuste suutmatusega tagada teatatud parandusmeetmete tõhus rakendamine jõuti ühiste kriteeriumide põhjal järeldusele, et Sudaani ametiasutused ei ole üles näidanud suutlikkust rakendada asjakohaseid ohutusstandardeid ja tagada nende täitmist ning seetõttu tuleb kõigi Sudaani Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes kohaldada tegevuskeeldu ning kanda nad A lisasse.

| (55) | Lennuettevõtja Albanian Airlines MAK ohutusalase olukorra läbivaatamise jätkamiseks novembris 2009 ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1144/2009 sätetele (9) volitati Euroopa Lennundusohutusamet teostama Albaania üldist standardimiskontrolli, mida ta jaanuaris 2010 ka tegi. Kõnealuse standardimiskontrolli lõpparuanne, mis esitati 7. märtsil 2010, osutas olulistele puudujääkidele kõikides auditeeritud valdkondades: lennukõlblikkuse valdkonnas tuvastati 13 rikkumist, millest 6 oli seotud lennuohutusega; litsentsimise ja terviseseisundi valdkondades tuvastati 13 rikkumist, millest 3 olid seotud lennuohutusega; lennutegevuse valdkonnas leiti 9 rikkumist, millest 6 olid seotud lennuohutusega. Lisaks sellele tuvastati ühe puhul kahest lennuettevõtja sertifikaadi omanikust otsene oht turvalisusele, mis kõrvaldati kontrollkäigu jooksul pärast viivitamatute meetmete võtmist Albaania pädevate asutuste poolt. |
| --- | --- |

(55)

Lennuettevõtja Albanian Airlines MAK ohutusalase olukorra läbivaatamise jätkamiseks novembris 2009 ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1144/2009 sätetele (9) volitati Euroopa Lennundusohutusamet teostama Albaania üldist standardimiskontrolli, mida ta jaanuaris 2010 ka tegi. Kõnealuse standardimiskontrolli lõpparuanne, mis esitati 7. märtsil 2010, osutas olulistele puudujääkidele kõikides auditeeritud valdkondades: lennukõlblikkuse valdkonnas tuvastati 13 rikkumist, millest 6 oli seotud lennuohutusega; litsentsimise ja terviseseisundi valdkondades tuvastati 13 rikkumist, millest 3 olid seotud lennuohutusega; lennutegevuse valdkonnas leiti 9 rikkumist, millest 6 olid seotud lennuohutusega. Lisaks sellele tuvastati ühe puhul kahest lennuettevõtja sertifikaadi omanikust otsene oht turvalisusele, mis kõrvaldati kontrollkäigu jooksul pärast viivitamatute meetmete võtmist Albaania pädevate asutuste poolt.

| (56) | Albaania pädevatel asutustel paluti teha ettekanne lennuohutuskomiteele ja nad kuulati ära 18. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(56)

Albaania pädevatel asutustel paluti teha ettekanne lennuohutuskomiteele ja nad kuulati ära 18. märtsil 2010.

| (57) | Lennuohutuskomitee märkis, et Albaania pädevad asutused on EASA-le parandusmeetmete kava juba esitanud. Albaania pädevaid asutusi kutsutakse üles tagama, et kõnealune kava oleks EASA-le vastuvõetav ning võtma vajalikke meetmeid kava tõhusaks rakendamiseks, seades prioriteediks EASA tuvastatud puudused, mis viivitamatute parandusmeetmete võtmata jätmise korral põhjustavad ohutusalaseid probleeme. |
| --- | --- |

(57)

Lennuohutuskomitee märkis, et Albaania pädevad asutused on EASA-le parandusmeetmete kava juba esitanud. Albaania pädevaid asutusi kutsutakse üles tagama, et kõnealune kava oleks EASA-le vastuvõetav ning võtma vajalikke meetmeid kava tõhusaks rakendamiseks, seades prioriteediks EASA tuvastatud puudused, mis viivitamatute parandusmeetmete võtmata jätmise korral põhjustavad ohutusalaseid probleeme.

| (58) | Arvestades vajadust viivitamata kõrvaldada Albaanias tuvastatud ohutuspuudujäägid ning üldiste ja tõhusate meetmete võtmata jätmist Albaania pädevate asutuste poolt, peab komisjon täitma Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia ja Montenegro, Rumeenia ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu artiklis 21 sätestatud kohustusi, ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 2111/2005 sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(58)

Arvestades vajadust viivitamata kõrvaldada Albaanias tuvastatud ohutuspuudujäägid ning üldiste ja tõhusate meetmete võtmata jätmist Albaania pädevate asutuste poolt, peab komisjon täitma Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Euroopa Ühenduse, Islandi Vabariigi, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia ja Montenegro, Rumeenia ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna (ECAA) rajamise mitmepoolse lepingu artiklis 21 sätestatud kohustusi, ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 2111/2005 sätestatud meetmeid.

| (59) | Lennuettevõtjal TAAG Angolan Airlines on lubatud lennata Portugali ainult Boeing 777-200 tüüpi õhusõidukitega (registritunnused D2-TED, D2-TEE ja D2-TEF) ja nelja Boeing B-737-700 tüüpi õhusõidukitega (registritunnused D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH ja D2-TBJ) vastavalt määruse (EÜ) nr 1144/2009 (10) põhjenduses 88 esitatud tingimustele. Komisjon palus Angola pädevatel asutustel esitada teavet lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines üle teostatava järelevalve kohta, eelkõige Portugali lendude tugevdatud järelevalve ja selle tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(59)

Lennuettevõtjal TAAG Angolan Airlines on lubatud lennata Portugali ainult Boeing 777-200 tüüpi õhusõidukitega (registritunnused D2-TED, D2-TEE ja D2-TEF) ja nelja Boeing B-737-700 tüüpi õhusõidukitega (registritunnused D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH ja D2-TBJ) vastavalt määruse (EÜ) nr 1144/2009 (10) põhjenduses 88 esitatud tingimustele. Komisjon palus Angola pädevatel asutustel esitada teavet lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines üle teostatava järelevalve kohta, eelkõige Portugali lendude tugevdatud järelevalve ja selle tulemuste kohta.

| (60) | Angola pädevad asutused teatasid lennuohutuskomiteele, et nad on veelgi tugevdanud pidevat järelevalvet lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines üle. 2009. aastal tehti lennuettevõtjale 34 plaanipärast kontrolli. Lisaks sellele on enne kõnealuse lennuettevõtja iga Euroopasse suunduvat lendu süstemaatiliselt tehtud kontrolle seisuplatsil. |
| --- | --- |

(60)

Angola pädevad asutused teatasid lennuohutuskomiteele, et nad on veelgi tugevdanud pidevat järelevalvet lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines üle. 2009. aastal tehti lennuettevõtjale 34 plaanipärast kontrolli. Lisaks sellele on enne kõnealuse lennuettevõtja iga Euroopasse suunduvat lendu süstemaatiliselt tehtud kontrolle seisuplatsil.

| (61) | TAAG Angola Airlines palus võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele, et anda ülevaade praegusest olukorrast, ja ta kuulati ära 18. märtsil 2010. Lennuettevõtja teatas, et ta on võetud detsembris 2009 taas IATA liikmeks, ning esitas komiteele hulgaliselt teavet oma Lissaboni suunduvate lendude laitmatu kvaliteedi kohta, paludes selle alusel luba taasalustada lendamist ka ülejäänud Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(61)

TAAG Angola Airlines palus võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele, et anda ülevaade praegusest olukorrast, ja ta kuulati ära 18. märtsil 2010. Lennuettevõtja teatas, et ta on võetud detsembris 2009 taas IATA liikmeks, ning esitas komiteele hulgaliselt teavet oma Lissaboni suunduvate lendude laitmatu kvaliteedi kohta, paludes selle alusel luba taasalustada lendamist ka ülejäänud Euroopa Liitu.

| (62) | Portugali pädevad asutused esitasid oma hinnangu seoses lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines kontrollidega seisuplatsil, mille nad olid teinud pärast Lissaboni lendude taasalustamist. Portugali pädevad asutused teatasid, et pärast seda, kui lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines alustas 1. augustil 2009 taas Lissaboni lendamist, on nad selliseid kontrolle teinud 200 korral. Portugali pädevad asutused kinnitasid, et kõnealuste kontrollide käigus ei tuvastatud ohutusprobleeme, et nad on lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines Lissaboni suunduvate lendudega täiesti rahul ning saavad selle põhjal anda soovituse kõnealuse lennuettevõtja tegevuse laiendamiseks ka ülejäänud Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(62)

Portugali pädevad asutused esitasid oma hinnangu seoses lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines kontrollidega seisuplatsil, mille nad olid teinud pärast Lissaboni lendude taasalustamist. Portugali pädevad asutused teatasid, et pärast seda, kui lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines alustas 1. augustil 2009 taas Lissaboni lendamist, on nad selliseid kontrolle teinud 200 korral. Portugali pädevad asutused kinnitasid, et kõnealuste kontrollide käigus ei tuvastatud ohutusprobleeme, et nad on lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines Lissaboni suunduvate lendudega täiesti rahul ning saavad selle põhjal anda soovituse kõnealuse lennuettevõtja tegevuse laiendamiseks ka ülejäänud Euroopa Liitu.

| (63) | Lennuettevõtja teatas ka oma investeeringutest Boeing B737-200 tüüpi õhusõidukitesse, et täiendada rahvusvaheliste ohutusnõuete kohaselt nende varustust maapinna läheduse hoiatussüsteemi (EGPWS), avariimajakate ELT204, vähendatud kõrgushajutusmiinimumi (RVSM) rakendamiseks vajalike seadmete, lennumeeskonna kabiini ukse, digitaalse lennuandmete salvestaja ja digitaalse meteoroloogilise pardaradariga, lisades, et kirjeldatud tööd pole praeguseks kõikide õhusõidukite puhul siiski veel lõpule viidud. Lennuettevõtja teatas ka oma kavatusest lõpetada Boeing B747-300 tüüpi õhusõidukite käitamine nende vähese töökindluse tõttu. |
| --- | --- |

(63)

Lennuettevõtja teatas ka oma investeeringutest Boeing B737-200 tüüpi õhusõidukitesse, et täiendada rahvusvaheliste ohutusnõuete kohaselt nende varustust maapinna läheduse hoiatussüsteemi (EGPWS), avariimajakate ELT204, vähendatud kõrgushajutusmiinimumi (RVSM) rakendamiseks vajalike seadmete, lennumeeskonna kabiini ukse, digitaalse lennuandmete salvestaja ja digitaalse meteoroloogilise pardaradariga, lisades, et kirjeldatud tööd pole praeguseks kõikide õhusõidukite puhul siiski veel lõpule viidud. Lennuettevõtja teatas ka oma kavatusest lõpetada Boeing B747-300 tüüpi õhusõidukite käitamine nende vähese töökindluse tõttu.

| (64) | Arvestades lõikes 62 esitatud soovitust ning kõnealuse lennuettevõtja suhtes seisuplatsil tehtud kontrollimiste positiivseid tulemusi tuleks ühiste kriteeriumide põhjal jätta B lisasse lennuettevõtja TAAG kolm Boeing B777 tüüpi õhusõidukit (registritunnused D2-TED, D2-TEE ja D2-TEF) ning neli Boeing B737-700 tüüpi õhusõidukit (registritunnused D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH ja D2-TBJ) ja lubada kõnealustel õhusõidukitel lennata peale Lissaboni ka teistesse sihtkohtadesse Euroopa Liidus. Siiski tuleks kõnealuse lennuettevõtja Euroopa Liidu lendude puhul kontrollida asjaomaste ohutusstandardite tõhusat järgimist, seades prioriteediks lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008. |
| --- | --- |

(64)

Arvestades lõikes 62 esitatud soovitust ning kõnealuse lennuettevõtja suhtes seisuplatsil tehtud kontrollimiste positiivseid tulemusi tuleks ühiste kriteeriumide põhjal jätta B lisasse lennuettevõtja TAAG kolm Boeing B777 tüüpi õhusõidukit (registritunnused D2-TED, D2-TEE ja D2-TEF) ning neli Boeing B737-700 tüüpi õhusõidukit (registritunnused D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH ja D2-TBJ) ja lubada kõnealustel õhusõidukitel lennata peale Lissaboni ka teistesse sihtkohtadesse Euroopa Liidus. Siiski tuleks kõnealuse lennuettevõtja Euroopa Liidu lendude puhul kontrollida asjaomaste ohutusstandardite tõhusat järgimist, seades prioriteediks lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008.

| (65) | Angola pädevad asutused teatasid täiendavatest edust, mis nad on saavutanud pärast ELi viimast ohutusjärelevalve-alast kontrollkäiku juunis 2009 allesjäänud puuduste kõrvaldamisel. Eelkõige ajakohastasid Angola pädevad asutused Angola lennuohutuseeskirju, et viia need vastavusse ICO standardite viimaste muudatustega, täiustanud oma seireprogramme ja võtnud tööle veel kaks vastavat kvalifikatsiooni omavat lennutegevuse inspektorit. |
| --- | --- |

(65)

Angola pädevad asutused teatasid täiendavatest edust, mis nad on saavutanud pärast ELi viimast ohutusjärelevalve-alast kontrollkäiku juunis 2009 allesjäänud puuduste kõrvaldamisel. Eelkõige ajakohastasid Angola pädevad asutused Angola lennuohutuseeskirju, et viia need vastavusse ICO standardite viimaste muudatustega, täiustanud oma seireprogramme ja võtnud tööle veel kaks vastavat kvalifikatsiooni omavat lennutegevuse inspektorit.

| (66) | Angola pädevad asutused teatasid ka oma edusammudest Angola lennuettevõtjate ümbersertifitseerimisel, mille kavandatav tähtaeg on 2010. aasta lõpus ning need lennuettevõtjad, kes ei ole selleks kuupäevaks Angola lennuohutuseeskirjade kohaselt ümber sertifitseeritud, peavad Angola pädevate asutuste väitel oma tegevuse peatama. Siiski ei ole praegu peale lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines ümber sertifitseeritud ühtki lennuettevõtjat. |
| --- | --- |

(66)

Angola pädevad asutused teatasid ka oma edusammudest Angola lennuettevõtjate ümbersertifitseerimisel, mille kavandatav tähtaeg on 2010. aasta lõpus ning need lennuettevõtjad, kes ei ole selleks kuupäevaks Angola lennuohutuseeskirjade kohaselt ümber sertifitseeritud, peavad Angola pädevate asutuste väitel oma tegevuse peatama. Siiski ei ole praegu peale lennuettevõtja TAAG Angolan Airlines ümber sertifitseeritud ühtki lennuettevõtjat.

| (67) | Angola pädevad asutused teatasid, et ümbersertifitseerimise käigus on seoses teatavate lennuettevõtjate üle järelevalve teostamisega tuvastatud ohutusprobleeme ja kehtivate ohutuseeskirjade rikkumisi, mistõttu Angola pädevad asutused on pidanud võtma asjakohaseid täitmise tagamise meetmeid. Nii tühistati detsembris 2009 lennuettevõtja Air Gemini lennuettevõtja sertifikaat, veebruaris 2010 aga lennuettevõtja PHA ja lennuettevõtja SAL lennuettevõtja sertifikaadid. Veebruaris 2010 peatati lennuettevõtjate Giraglobo, Mavewa ja Airnave lennuettevõtja sertifikaadid. Siiski ei esitanud Angola pädevad asutused tõendeid kõnealuste lennuettevõtja sertifikaatide ümbersertifitseerimise kohta. |
| --- | --- |

(67)

Angola pädevad asutused teatasid, et ümbersertifitseerimise käigus on seoses teatavate lennuettevõtjate üle järelevalve teostamisega tuvastatud ohutusprobleeme ja kehtivate ohutuseeskirjade rikkumisi, mistõttu Angola pädevad asutused on pidanud võtma asjakohaseid täitmise tagamise meetmeid. Nii tühistati detsembris 2009 lennuettevõtja Air Gemini lennuettevõtja sertifikaat, veebruaris 2010 aga lennuettevõtja PHA ja lennuettevõtja SAL lennuettevõtja sertifikaadid. Veebruaris 2010 peatati lennuettevõtjate Giraglobo, Mavewa ja Airnave lennuettevõtja sertifikaadid. Siiski ei esitanud Angola pädevad asutused tõendeid kõnealuste lennuettevõtja sertifikaatide ümbersertifitseerimise kohta.

| (68) | Komisjon julgustab Angola pädevad asutusi jätkama Angola lennuettevõtjate ümbersertifitseerimist, pöörates piisavat tähelepanu selle raames tuvastatavatele võimalikele ohutusprobleemidele. Ühiste kriteeriumide põhjal leiti, et Angola pädevate asutuste regulatiivse järelevalve alla kuuluvad teised lennuettevõtjad – Aerojet, Air26, Air Gicango, Air Jet, Air Nave, Alada, Angola Air Services, Diexim, Gira Globo, Heliang, Helimalongo, Mavewa, Rui & Conceicao, Servisair ja Sonair ning Air Gemini, PHA ja SAL - peaksid jääma A lisasse. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon julgustab Angola pädevad asutusi jätkama Angola lennuettevõtjate ümbersertifitseerimist, pöörates piisavat tähelepanu selle raames tuvastatavatele võimalikele ohutusprobleemidele. Ühiste kriteeriumide põhjal leiti, et Angola pädevate asutuste regulatiivse järelevalve alla kuuluvad teised lennuettevõtjad – Aerojet, Air26, Air Gicango, Air Jet, Air Nave, Alada, Angola Air Services, Diexim, Gira Globo, Heliang, Helimalongo, Mavewa, Rui & Conceicao, Servisair ja Sonair ning Air Gemini, PHA ja SAL - peaksid jääma A lisasse.

| (69) | Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused teatasid 19. veebruaril 2010 komisjonile, et nad on muutnud oma 25. aprilli 2008. aasta otsust, millega keelati 13 Vene Föderatsiooni lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaatidele kantud õhusõidukite lennud Euroopa Liitu. Kõnealustel õhusõidukitel puudus kas ICAO standardite kohane rahvusvahelisteks lendudeks vajalik varustus (TAWS/E-GPWS) ja/või nende lennukõlblikkuse sertifikaadid olid kaotanud kehtivuse ja/või kõnealuseid sertifikaate ei olnud uuendatud. |
| --- | --- |

(69)

Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused teatasid 19. veebruaril 2010 komisjonile, et nad on muutnud oma 25. aprilli 2008. aasta otsust, millega keelati 13 Vene Föderatsiooni lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaatidele kantud õhusõidukite lennud Euroopa Liitu. Kõnealustel õhusõidukitel puudus kas ICAO standardite kohane rahvusvahelisteks lendudeks vajalik varustus (TAWS/E-GPWS) ja/või nende lennukõlblikkuse sertifikaadid olid kaotanud kehtivuse ja/või kõnealuseid sertifikaate ei olnud uuendatud.

| (70) | Uue otsuse kohaselt on Euroopa Liitu, Euroopa Liidu piires või Euroopa Liidust väljapoole keelatud lennata järgmistel õhusõidukitel:






  a) | Aircompany Yakutia: Antonov AN-140: RA-41250; AN-24RV: RA-46496, RA-46665, RA-47304, RA-47352, RA-47353, RA-47360; AN-26: RA-26660; |
| --- | --- | --- |

(70)

Uue otsuse kohaselt on Euroopa Liitu, Euroopa Liidu piires või Euroopa Liidust väljapoole keelatud lennata järgmistel õhusõidukitel:

a)

Aircompany Yakutia: Antonov AN-140: RA-41250; AN-24RV: RA-46496, RA-46665, RA-47304, RA-47352, RA-47353, RA-47360; AN-26: RA-26660;

| b) | Atlant Soyuz: Tupolev TU-154M: RA-85672 ja RA-85682; |
| --- | --- |

b)

Atlant Soyuz: Tupolev TU-154M: RA-85672 ja RA-85682;

| c) | Gazpromavia: Tupolev TU-154M: RA-85625 ja RA-85774; Yakovlev Yak-40: RA-87511, RA-88186 ja RA-88300. Yak-40K: RA-21505 ja RA-98109; Yak-42D: RA-42437; kõik (22) Kamov Ka-26 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik (49) Mi-8 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik (11) Mi-171 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik (8) Mi-2 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik (1) EC-120B tüüpi helikopterid: RA-04116; |
| --- | --- |

c)

Gazpromavia: Tupolev TU-154M: RA-85625 ja RA-85774; Yakovlev Yak-40: RA-87511, RA-88186 ja RA-88300. Yak-40K: RA-21505 ja RA-98109; Yak-42D: RA-42437; kõik (22) Kamov Ka-26 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik (49) Mi-8 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik (11) Mi-171 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik (8) Mi-2 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik (1) EC-120B tüüpi helikopterid: RA-04116;

| d) | Kavminvodyavia: Tupolev TU-154B: RA-85307, RA-85494 ja RA-85457; |
| --- | --- |

d)

Kavminvodyavia: Tupolev TU-154B: RA-85307, RA-85494 ja RA-85457;

| e) | Krasnoyarsky Airlines: TU-154M tüüpi õhusõidukit (RA-85682), mis oli varem lennuettevõtja Krasnoyarsky Airlines lennuettevõtja sertifikaadil, mis 2009. aastal tühistati, käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsioonis sertifitseeritud lennuettevõtja; |
| --- | --- |

e)

Krasnoyarsky Airlines: TU-154M tüüpi õhusõidukit (RA-85682), mis oli varem lennuettevõtja Krasnoyarsky Airlines lennuettevõtja sertifikaadil, mis 2009. aastal tühistati, käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsioonis sertifitseeritud lennuettevõtja;

| f) | Kuban Airlines: Yakovlev Yak-42: RA-42331, RA-42336, RA-42350, RA-42538 ja RA-42541; |
| --- | --- |

f)

Kuban Airlines: Yakovlev Yak-42: RA-42331, RA-42336, RA-42350, RA-42538 ja RA-42541;

| g) | Orenburg Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85602; kõik TU-134 tüüpi õhusõidukid (registritunnus teadmata); kõik Antonov An-24 tüüpi õhusõidukid (registritunnus teadmata); kõik An-2 tüüpi õhusõidukid (registritunnus teadmata); kõik Mi-2 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik Mi-8 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); |
| --- | --- |

g)

Orenburg Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85602; kõik TU-134 tüüpi õhusõidukid (registritunnus teadmata); kõik Antonov An-24 tüüpi õhusõidukid (registritunnus teadmata); kõik An-2 tüüpi õhusõidukid (registritunnus teadmata); kõik Mi-2 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik Mi-8 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata);

| h) | Siberia Airlines: Tupolev TU-154M: RA-85613, RA-85619, RA-85622 ja RA-85690; |
| --- | --- |

h)

Siberia Airlines: Tupolev TU-154M: RA-85613, RA-85619, RA-85622 ja RA-85690;

| i) | Tatarstan Airlines: Yakovlev Yak-42D: RA-42374, RA-42433; kõik Tupolev TU134A tüüpi õhusõidukid, kaasa arvatud RA-65065, RA-65102, RA-65691, RA-65970 ja RA-65973; kõik Antonov AN-24RV tüüpi õhusõidukid, sealhulgas: RA-46625 ja RA-47818; AN24RV tüüpi õhusõidukeid registritunnustega RA-46625 ja RA-47818 käitab praegu üks teine Vene Föderatsiooni lennuettevõtja; |
| --- | --- |

i)

Tatarstan Airlines: Yakovlev Yak-42D: RA-42374, RA-42433; kõik Tupolev TU134A tüüpi õhusõidukid, kaasa arvatud RA-65065, RA-65102, RA-65691, RA-65970 ja RA-65973; kõik Antonov AN-24RV tüüpi õhusõidukid, sealhulgas: RA-46625 ja RA-47818; AN24RV tüüpi õhusõidukeid registritunnustega RA-46625 ja RA-47818 käitab praegu üks teine Vene Föderatsiooni lennuettevõtja;

| j) | Ural Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85508 (õhusõidukid RA-85319, RA-85337, RA-85357, RA-85375, RA-85374 ja RA-85432 ei käitata praegu rahapuuduse tõttu); |
| --- | --- |

j)

Ural Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85508 (õhusõidukid RA-85319, RA-85337, RA-85357, RA-85375, RA-85374 ja RA-85432 ei käitata praegu rahapuuduse tõttu);

| k) | UTAir: Tupolev TU-154M: RA-85733, RA-85755, RA-85806 ja RA-85820; kõik (25) TU-134 tüüpi õhusõidukid: RA-65024, RA-65033, RA-65127, RA-65148, RA-65560, RA-65572, RA-65575, RA-65607, RA-65608, RA-65609, RA-65611, RA-65613, RA-65616, RA-65620, RA-65622, RA-65728, RA-65755, RA-65777, RA-65780, RA-65793, RA-65901, RA-65902 ja RA-65977; õhusõidukeid RA-65143 ja RA-65916 käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; kõik (1) TU-134B tüüpi õhusõidukid: RA-65726; kõik (10) Yakovlev Yak-40 tüüpi õhusõidukid: RA-87348 (mida praegu ei käitata rahapuuduse tõttu), RA-87907, RA-87941, RA-87997, RA-88209, RA-88227 ja RA-88280; kõik Mil-26 tüüpi helikopterid: (registritunnus teadmata); kõik Mil-10 tüüpi helikopterid: (registritunnus teadmata); kõik Mil-8 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik AS-355 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik BO-105 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); AN-24B tüüpi õhusõiduk RA-46388, õhusõidukeid RA-46267 ja RA-47289 ning AN-24RV tüüpi õhusõidukeid RA-46509, RA-46519 ja RA-47800 käitab üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; |
| --- | --- |

k)

UTAir: Tupolev TU-154M: RA-85733, RA-85755, RA-85806 ja RA-85820; kõik (25) TU-134 tüüpi õhusõidukid: RA-65024, RA-65033, RA-65127, RA-65148, RA-65560, RA-65572, RA-65575, RA-65607, RA-65608, RA-65609, RA-65611, RA-65613, RA-65616, RA-65620, RA-65622, RA-65728, RA-65755, RA-65777, RA-65780, RA-65793, RA-65901, RA-65902 ja RA-65977; õhusõidukeid RA-65143 ja RA-65916 käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; kõik (1) TU-134B tüüpi õhusõidukid: RA-65726; kõik (10) Yakovlev Yak-40 tüüpi õhusõidukid: RA-87348 (mida praegu ei käitata rahapuuduse tõttu), RA-87907, RA-87941, RA-87997, RA-88209, RA-88227 ja RA-88280; kõik Mil-26 tüüpi helikopterid: (registritunnus teadmata); kõik Mil-10 tüüpi helikopterid: (registritunnus teadmata); kõik Mil-8 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik AS-355 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); kõik BO-105 tüüpi helikopterid (registritunnus teadmata); AN-24B tüüpi õhusõiduk RA-46388, õhusõidukeid RA-46267 ja RA-47289 ning AN-24RV tüüpi õhusõidukeid RA-46509, RA-46519 ja RA-47800 käitab üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja;

| l) | Rossija (STC Russia): Tupolev TU-134: RA-65979, õhusõidukeid RA-65904, RA-65905, RA-65911, RA-65921 ja RA-65555 käitab üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; TU-214: õhusõidukeid RA-64504 ja RA-64505 käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; Ilyushin IL-18: õhusõidukeid RA-75454 ja RA-75464 käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; Yakovlev Yak-40: õhusõidukeid RA-87203, RA-87968, RA-87971 ja RA-88200 käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja. |
| --- | --- |

l)

Rossija (STC Russia): Tupolev TU-134: RA-65979, õhusõidukeid RA-65904, RA-65905, RA-65911, RA-65921 ja RA-65555 käitab üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; TU-214: õhusõidukeid RA-64504 ja RA-64505 käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; Ilyushin IL-18: õhusõidukeid RA-75454 ja RA-75464 käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja; Yakovlev Yak-40: õhusõidukeid RA-87203, RA-87968, RA-87971 ja RA-88200 käitab praegu üks teine Venemaa Föderatsiooni lennuettevõtja.

| (71) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1144/2009 tegid EASA ja ELi liikmesriigid detsembris 2009 kohapealse kontrollkäigu Jeemeni Vabariiki, et kontrollida lennuettevõtja Yemenia ohutusolukorda, pidades silmas kõnealuse lennuettevõtja tegelikku vastavust rahvusvahelistele ohutusstandarditele, ning hinnata Jeemeni tsiviillennunduse ja meteoroloogia ameti suutlikkust tagada järelevalve Jeemeni tsiviillennunduse ohutuse üle. |
| --- | --- |

(71)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1144/2009 tegid EASA ja ELi liikmesriigid detsembris 2009 kohapealse kontrollkäigu Jeemeni Vabariiki, et kontrollida lennuettevõtja Yemenia ohutusolukorda, pidades silmas kõnealuse lennuettevõtja tegelikku vastavust rahvusvahelistele ohutusstandarditele, ning hinnata Jeemeni tsiviillennunduse ja meteoroloogia ameti suutlikkust tagada järelevalve Jeemeni tsiviillennunduse ohutuse üle.

| (72) | Kontrollkäik näitas, et Jeemeni tsiviillennunduse ja meteoroloogia amet suudab teostada tõhusat järelevalvet lennuettevõtja Yemenia Yemen Airways üle ja seega tagada, et lennuettevõtjad, kellele ta on välja andnud lennuettevõtja sertifikaadi, suudavad jätkata ohutut lennutegevust vastavalt ICAO standarditele ning et lennuettevõtja Yemenia Yemen Airways lennutegevuse suhtes teostatav kontroll ja järelevalve suudavad tagada, et kõnealused lennuettevõtjad tegutsevad vastavalt neile väljaantud lennuettevõtja sertifikaadi nõuetele. |
| --- | --- |

(72)

Kontrollkäik näitas, et Jeemeni tsiviillennunduse ja meteoroloogia amet suudab teostada tõhusat järelevalvet lennuettevõtja Yemenia Yemen Airways üle ja seega tagada, et lennuettevõtjad, kellele ta on välja andnud lennuettevõtja sertifikaadi, suudavad jätkata ohutut lennutegevust vastavalt ICAO standarditele ning et lennuettevõtja Yemenia Yemen Airways lennutegevuse suhtes teostatav kontroll ja järelevalve suudavad tagada, et kõnealused lennuettevõtjad tegutsevad vastavalt neile väljaantud lennuettevõtja sertifikaadi nõuetele.

| (73) | Kontrollkäigu tulemuste kohaselt puudub praegu vajadus täiendavate meetmete järele. Komisjon jälgib kõnealuse lennuettevõtja tegevust ka edaspidi tähelepanelikult ja julgustab Jeemeni pädevaid asutusi jätkama jõupingutusi lennuettevõtja Yemenia Yemen Airways lennuga 626 30. juunil 2009 toimunud õnnetuse uurimiseks. Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tõhusat järgimist, seades prioriteediks selle lennuettevõtja õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008. |
| --- | --- |

(73)

Kontrollkäigu tulemuste kohaselt puudub praegu vajadus täiendavate meetmete järele. Komisjon jälgib kõnealuse lennuettevõtja tegevust ka edaspidi tähelepanelikult ja julgustab Jeemeni pädevaid asutusi jätkama jõupingutusi lennuettevõtja Yemenia Yemen Airways lennuga 626 30. juunil 2009 toimunud õnnetuse uurimiseks. Liikmesriigid kontrollivad asjakohaste ohutusstandardite tõhusat järgimist, seades prioriteediks selle lennuettevõtja õhusõidukite kontrollimise seisuplatsil vastavalt määrusele (EÜ) nr 351/2008.

| (74) | Kontrollitud tõendite kohaselt on Filipiinidel sertifitseeritud lennuettevõtjate järelevalve eest vastutavatel ametiasutustel probleeme ohutuspuudujääkide kõrvaldamisega, samuti pole piisavalt tõendeid selle kohta, et Filipiini Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjad järgivad ICAO asjakohaseid ohutusstandardeid ja soovituslikke tavasid, mida kinnitavad nii Filipiinidel ICAO poolt 2009. aasta oktoobris USOAPi raames tehtud auditi tulemused kui ka Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste poolt Filipiinide lennuohutusalasele olukorrale antava reitingu pidev langus. |
| --- | --- |

(74)

Kontrollitud tõendite kohaselt on Filipiinidel sertifitseeritud lennuettevõtjate järelevalve eest vastutavatel ametiasutustel probleeme ohutuspuudujääkide kõrvaldamisega, samuti pole piisavalt tõendeid selle kohta, et Filipiini Vabariigis sertifitseeritud lennuettevõtjad järgivad ICAO asjakohaseid ohutusstandardeid ja soovituslikke tavasid, mida kinnitavad nii Filipiinidel ICAO poolt 2009. aasta oktoobris USOAPi raames tehtud auditi tulemused kui ka Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste poolt Filipiinide lennuohutusalasele olukorrale antava reitingu pidev langus.

| (75) | Pärast 2009. aasta oktoobris Filipiinidel tehtud USOAPi auditit teatas ICAO kõikidele Chicago konventsiooni osalisriikidele Filipiinide lennuettevõtjate ja Filipiinidel registreeritud õhusõidukitega seotud olulistest ohutusprobleemidest (11), mille kohaselt 47 Filipiinide lennuettevõtjat, sealhulgas rahvusvahelised lennuettevõtjad, tegutsevad kehtetuks tunnistatud haldusmääruste alusel väljaantud lennuettevõtja sertifikaatide alusel. Filipiinide pädevad asutused ei ole välja töötanud rakenduskava ega üleminekukava ülejäänud lennuettevõtjate sertifitseerimiseks kõnealuste haldusmääruste asemel vastu võetud tsiviillennunduseeskirjade kohaselt. Lisaks sellele ei ole Filipiinide pädevad asutused juba rohkem kui aasta teinud lennuettevõtjate seirekontrolle. Pädevate asutuste poolt ICAO-le esitatud parandusmeetmete kavad ei sisaldanud piisavaid meetmeid kõnealuse olulise ohutusprobleemi kõrvaldamiseks, ning sellele ei ole praeguseni lahendust leitud. |
| --- | --- |

(75)

Pärast 2009. aasta oktoobris Filipiinidel tehtud USOAPi auditit teatas ICAO kõikidele Chicago konventsiooni osalisriikidele Filipiinide lennuettevõtjate ja Filipiinidel registreeritud õhusõidukitega seotud olulistest ohutusprobleemidest (11), mille kohaselt 47 Filipiinide lennuettevõtjat, sealhulgas rahvusvahelised lennuettevõtjad, tegutsevad kehtetuks tunnistatud haldusmääruste alusel väljaantud lennuettevõtja sertifikaatide alusel. Filipiinide pädevad asutused ei ole välja töötanud rakenduskava ega üleminekukava ülejäänud lennuettevõtjate sertifitseerimiseks kõnealuste haldusmääruste asemel vastu võetud tsiviillennunduseeskirjade kohaselt. Lisaks sellele ei ole Filipiinide pädevad asutused juba rohkem kui aasta teinud lennuettevõtjate seirekontrolle. Pädevate asutuste poolt ICAO-le esitatud parandusmeetmete kavad ei sisaldanud piisavaid meetmeid kõnealuse olulise ohutusprobleemi kõrvaldamiseks, ning sellele ei ole praeguseni lahendust leitud.

| (76) | Lisaks sellele liigitab Ameerika Ühendriikide transpordiministeeriumi föderaalne lennuamet (FAA) Filipiinide lennuohutusalase olukorra IASA programmi raames jätkuvalt 2. kategooriasse, mis näitab, et Filipiini Vabariik ei järgi ICAO sätestatud rahvusvahelisi ohutusstandardeid. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks sellele liigitab Ameerika Ühendriikide transpordiministeeriumi föderaalne lennuamet (FAA) Filipiinide lennuohutusalase olukorra IASA programmi raames jätkuvalt 2. kategooriasse, mis näitab, et Filipiini Vabariik ei järgi ICAO sätestatud rahvusvahelisi ohutusstandardeid.

| (77) | ICAO poolt avaldatud tõsiseid ohutusprobleeme käsitleva dokumendi kohaselt ei ole Filipiinide pädevate asutuste poolt 13. oktoobril 2008 komisjonile esitatud parandusmeetmete kava (12) (mis pidi olema lõpetatud 31. märtsiks 2009) eesmärgid täidetud ja Filipiinide pädevad asutused ei ole suutnud kõnealust parandusmeetmete kava tähtajaks rakendada. |
| --- | --- |

(77)

ICAO poolt avaldatud tõsiseid ohutusprobleeme käsitleva dokumendi kohaselt ei ole Filipiinide pädevate asutuste poolt 13. oktoobril 2008 komisjonile esitatud parandusmeetmete kava (12) (mis pidi olema lõpetatud 31. märtsiks 2009) eesmärgid täidetud ja Filipiinide pädevad asutused ei ole suutnud kõnealust parandusmeetmete kava tähtajaks rakendada.

| (78) | Seoses tõsiseid ohutusprobleeme käsitleva dokumendi avaldamisega ICAO poolt on komisjon jätkanud konsulteerimist Filipiinide pädevate asutustega, väljendades tõsist muret kõikide selles riigis litsentsitud lennuettevõtjate tegevuse ohutuse suhtes ja palunud esitada selgitusi meetmete kohta, mida kõnealuse riigi pädevad asutused on tuvastatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks võtnud. |
| --- | --- |

(78)

Seoses tõsiseid ohutusprobleeme käsitleva dokumendi avaldamisega ICAO poolt on komisjon jätkanud konsulteerimist Filipiinide pädevate asutustega, väljendades tõsist muret kõikide selles riigis litsentsitud lennuettevõtjate tegevuse ohutuse suhtes ja palunud esitada selgitusi meetmete kohta, mida kõnealuse riigi pädevad asutused on tuvastatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks võtnud.

| (79) | Filipiinide pädevad asutused saatsid komisjonile jaanuarist kuni märtsini 2010 mitmesuguseid dokumente, mis aga ei sisaldanud kogu nõutud teavet, eelkõige tõendeid ohutuspuudujääkide nõuetekohase kõrvaldamise kohta. |
| --- | --- |

(79)

Filipiinide pädevad asutused saatsid komisjonile jaanuarist kuni märtsini 2010 mitmesuguseid dokumente, mis aga ei sisaldanud kogu nõutud teavet, eelkõige tõendeid ohutuspuudujääkide nõuetekohase kõrvaldamise kohta.

| (80) | Filipiinide pädevad asutused tegid 18. märtsil 2010 lennuohutusekomiteele ettekande ja kinnitasid, et 20 lennuettevõtjat jätkavad tegevust kehtetuks tunnistatud haldusmääruste kohaselt väljaantud lennuettevõtja sertifikaatide alusel kuni kõnealuste lennuettevõtjate ümbersertifitseerimiseni või hiljemalt 1. detsembrini 2010. Need lennuettevõtjad on järgmised: Aerowurks Aerial Spraying Services, Airtrack Agricultural Corp., Asia Aircraft Overseas, Philippines Inc., Aviation Technology Innovators Inc., Bendice Transport Management Inc., Canadian Helicopter Philippines Inc., CM Aero, Cyclone Airways, INAEC Aviation Corp., Macro Asia Air Taxi Services, Omni Aviation, Corp., Philippine Agricultural Aviation Corp., Royal Air Charter Services Inc., Royal Star Aviation Inc., Southstar Aviation Company, Subic International Air Charter Inc., Subic Seaplane Inc.. Lisaks sellele kinnitasid Filipiinide pädevad asutused, et enamik kõnealustest lennuettevõtjatest jätkab tegevust kehtivuse kaotanud lennuettevõtja sertifikaadi alusel vastavalt ajutistele eranditele, mis lubavad neil sellist lennuettevõtja sertifikaati kasutada. Eelkõige jätkab lennuettevõtja Pacific East Asia Cargo Airlines Inc. tegevust rahvusvaheliste kaubavedude valdkonnas Boeing B727 tüüpi suure õhusõidukiga (ehkki kehtetuks tunnistatud haldusmääruste kohaselt kõnealusele lennuettevõtjale 31. märtsil 2008 väljaantud lennuettevõtja sertifikaat kaotas kehtivuse 30. märtsil 2009) 16. detsembril 2009 maksimaalselt 90 päevaks väljaantud erandi alusel, millega kõnealune lennuettevõtja vabastatakse eespool nimetatud sertifikaadi tingimuste täitmisest ja mis kaotas kehtivuse 16. märtsil 2010. Filipiinide pädevad asutused ei suutnud 18. märtsil 2010 kinnitada, kas kõnealune lennuettevõtja oli oma tegevuse lõpuks peatanud. |
| --- | --- |

(80)

Filipiinide pädevad asutused tegid 18. märtsil 2010 lennuohutusekomiteele ettekande ja kinnitasid, et 20 lennuettevõtjat jätkavad tegevust kehtetuks tunnistatud haldusmääruste kohaselt väljaantud lennuettevõtja sertifikaatide alusel kuni kõnealuste lennuettevõtjate ümbersertifitseerimiseni või hiljemalt 1. detsembrini 2010. Need lennuettevõtjad on järgmised: Aerowurks Aerial Spraying Services, Airtrack Agricultural Corp., Asia Aircraft Overseas, Philippines Inc., Aviation Technology Innovators Inc., Bendice Transport Management Inc., Canadian Helicopter Philippines Inc., CM Aero, Cyclone Airways, INAEC Aviation Corp., Macro Asia Air Taxi Services, Omni Aviation, Corp., Philippine Agricultural Aviation Corp., Royal Air Charter Services Inc., Royal Star Aviation Inc., Southstar Aviation Company, Subic International Air Charter Inc., Subic Seaplane Inc.. Lisaks sellele kinnitasid Filipiinide pädevad asutused, et enamik kõnealustest lennuettevõtjatest jätkab tegevust kehtivuse kaotanud lennuettevõtja sertifikaadi alusel vastavalt ajutistele eranditele, mis lubavad neil sellist lennuettevõtja sertifikaati kasutada. Eelkõige jätkab lennuettevõtja Pacific East Asia Cargo Airlines Inc. tegevust rahvusvaheliste kaubavedude valdkonnas Boeing B727 tüüpi suure õhusõidukiga (ehkki kehtetuks tunnistatud haldusmääruste kohaselt kõnealusele lennuettevõtjale 31. märtsil 2008 väljaantud lennuettevõtja sertifikaat kaotas kehtivuse 30. märtsil 2009) 16. detsembril 2009 maksimaalselt 90 päevaks väljaantud erandi alusel, millega kõnealune lennuettevõtja vabastatakse eespool nimetatud sertifikaadi tingimuste täitmisest ja mis kaotas kehtivuse 16. märtsil 2010. Filipiinide pädevad asutused ei suutnud 18. märtsil 2010 kinnitada, kas kõnealune lennuettevõtja oli oma tegevuse lõpuks peatanud.

| (81) | Filipiinide pädevad asutused teatasid, et järgmise üheksa lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaadid olid kehtivuse kaotanud või nende kehtivust ei olnud pikendatud: Beacon, Corporate Air, Frontier Aviation Corp., Mora Air Service Inc., Pacific Airways Corp., Pacific Alliance Corp., Topflite Airways Inc., World Aviation Corp. and Yokota Aviation Corp. Siiski ei suutnud Filipiinide pädevad asutused esitada tõendeid selle kohta, et kõnealuste lennuettevõtjate lennuettevõtja sertifikaadid oleksid tühistatud ja et need lennuettevõtjad oleksid seetõttu oma tegevuse lõpetanud. |
| --- | --- |

(81)

Filipiinide pädevad asutused teatasid, et järgmise üheksa lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaadid olid kehtivuse kaotanud või nende kehtivust ei olnud pikendatud: Beacon, Corporate Air, Frontier Aviation Corp., Mora Air Service Inc., Pacific Airways Corp., Pacific Alliance Corp., Topflite Airways Inc., World Aviation Corp. and Yokota Aviation Corp. Siiski ei suutnud Filipiinide pädevad asutused esitada tõendeid selle kohta, et kõnealuste lennuettevõtjate lennuettevõtja sertifikaadid oleksid tühistatud ja et need lennuettevõtjad oleksid seetõttu oma tegevuse lõpetanud.

| (82) | Filipiinide pädevad asutused väitsid, et nad olid alustanud 2009. aasta alguses ümbersertifitseerimisprotsessi ja et praeguseks on 2008. aastal jõustunud tsiviillennunduseeskirjade kohaselt ümber sertifitseeritud juba 21 lennuettevõtjat. Need lennuettevõtjad on järgmised: Air Philippines Corp., Aviatour's Fly'n Inc., Cebu Pacific Air, Chemtrad Aviation Corp., Far East Aviation Services, F.F. Cruz & Company Inc., Huma Corp., Interisland Airlines Inc., Island Aviation, Lion Air Inc., Mindanao Rainbow Agricultural Development Services, Misibis Aviation and Development Corp., Philippine Airlines, South East Asian Airlines Inc., Spirit of Manila Airlines Corp., TransGlobal Airways Corp., WCC Aviation Company, Zenith Air Inc., Zest Airways Inc.. Siiski ei suutnud Filipiinide pädevad asutused esitada tõendeid kõnealuse ümbersertifitseerimisprotsessi tõhususe kohta. Filipiinide pädevad asutused ei suutnud esitada kõikide eespool nimetatud lennuettevõtjate täielikke sertifikaate, kuna komisjonile tutvumiseks antud lennuettevõtja sertifikaatide põhjal ei olnud eelkõige võimalik kindlaks määrata järgmiste ümbersertifitseeritud lennuettevõtjate numbrit ja registritunnust: Zest Airways Inc., Lion Air, Inc., Aviatour's Fly'sn Inc., Misibis Aviation and Development Corp. Lisaks sellele ei suutnud Filipiinide pädevad asutused esitada ühtki sertifitseerimiseelset auditit ega ka tõendeid selle kohta, et enne ümbersertifitseerimist oleks piisavalt uuritud asjaomaste lennuettevõtjate lennu- ja hooldustegevust, mis kinnitaks heakskiidetud juhendite tõhusat rakendamist ja kõnealuste lennuettevõtjate lennu- ja hooldustegevuse vastavust asjakohastele ohutusstandarditele. Lisaks sellele ei suutnud Filipiinide pädevad asutused tõendada, et ümbersertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes kohaldatakse sertifitseerimisjärgset järelevalvet, kuna Filipiinide pädevate asutuste esitatud lennukõlblikkust ja litsentsimist käsitlevates 2010. aasta seirekavades ei olnud seoses kavandatud tegevustega kindlaks määratud ühtki tähtaega. |
| --- | --- |

(82)

Filipiinide pädevad asutused väitsid, et nad olid alustanud 2009. aasta alguses ümbersertifitseerimisprotsessi ja et praeguseks on 2008. aastal jõustunud tsiviillennunduseeskirjade kohaselt ümber sertifitseeritud juba 21 lennuettevõtjat. Need lennuettevõtjad on järgmised: Air Philippines Corp., Aviatour's Fly'n Inc., Cebu Pacific Air, Chemtrad Aviation Corp., Far East Aviation Services, F.F. Cruz & Company Inc., Huma Corp., Interisland Airlines Inc., Island Aviation, Lion Air Inc., Mindanao Rainbow Agricultural Development Services, Misibis Aviation and Development Corp., Philippine Airlines, South East Asian Airlines Inc., Spirit of Manila Airlines Corp., TransGlobal Airways Corp., WCC Aviation Company, Zenith Air Inc., Zest Airways Inc.. Siiski ei suutnud Filipiinide pädevad asutused esitada tõendeid kõnealuse ümbersertifitseerimisprotsessi tõhususe kohta. Filipiinide pädevad asutused ei suutnud esitada kõikide eespool nimetatud lennuettevõtjate täielikke sertifikaate, kuna komisjonile tutvumiseks antud lennuettevõtja sertifikaatide põhjal ei olnud eelkõige võimalik kindlaks määrata järgmiste ümbersertifitseeritud lennuettevõtjate numbrit ja registritunnust: Zest Airways Inc., Lion Air, Inc., Aviatour's Fly'sn Inc., Misibis Aviation and Development Corp. Lisaks sellele ei suutnud Filipiinide pädevad asutused esitada ühtki sertifitseerimiseelset auditit ega ka tõendeid selle kohta, et enne ümbersertifitseerimist oleks piisavalt uuritud asjaomaste lennuettevõtjate lennu- ja hooldustegevust, mis kinnitaks heakskiidetud juhendite tõhusat rakendamist ja kõnealuste lennuettevõtjate lennu- ja hooldustegevuse vastavust asjakohastele ohutusstandarditele. Lisaks sellele ei suutnud Filipiinide pädevad asutused tõendada, et ümbersertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes kohaldatakse sertifitseerimisjärgset järelevalvet, kuna Filipiinide pädevate asutuste esitatud lennukõlblikkust ja litsentsimist käsitlevates 2010. aasta seirekavades ei olnud seoses kavandatud tegevustega kindlaks määratud ühtki tähtaega.

| (83) | Lennuettevõtja Philippines Airlines palus võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele ja ta kuulati ära 18. märtsil 2010. Lennuettevõtja kirjeldas oma tegevust ja 2009. aastal toimunud ümbersertifitseerimisprotsessi kuni uue lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmiseni 9. oktoobril 2009, milles kinnitatakse, et lennuettevõtja järgib 2008. aastal jõustunud tsiviillennunduseeskirju. Lennuettevõtja kirjeldas enne ümbersertifitseerimist toimunud kontrolle ja kinnitas, et nende kontrollide käigus keskenduti uute juhendite ja menetluste läbivaatamisele ja heakskiitmisele. Lennuettevõtja teatas ka, et Filipiinide pädevad asutused ei olnud enne ümbersertifitseerimist teinud talle üldist kohapealset auditit ning et Filipiinide pädevad asutused ei olnud auditeerinud ka kõnealuse lennuettevõtja lennutegevust, kuid seda on kavas teha tulevikus. Lennuettevõtja Philippines Airlines märkis, et ta ei lenda Euroopa Liitu ja väitis, et seoses FAA poolt Filipiinide lennuohutusalasele olukorrale antava reitingu langemisega kohaldatakse kõnealuse lennuettevõtja Ameerikasse toimuvate lendude suhtes piiranguid ning tal ei ole lubatud avada uusi lennuliine või vahetada välja olemasolevaid lennuliine teenindavaid õhusõidukeid. |
| --- | --- |

(83)

Lennuettevõtja Philippines Airlines palus võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele ja ta kuulati ära 18. märtsil 2010. Lennuettevõtja kirjeldas oma tegevust ja 2009. aastal toimunud ümbersertifitseerimisprotsessi kuni uue lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmiseni 9. oktoobril 2009, milles kinnitatakse, et lennuettevõtja järgib 2008. aastal jõustunud tsiviillennunduseeskirju. Lennuettevõtja kirjeldas enne ümbersertifitseerimist toimunud kontrolle ja kinnitas, et nende kontrollide käigus keskenduti uute juhendite ja menetluste läbivaatamisele ja heakskiitmisele. Lennuettevõtja teatas ka, et Filipiinide pädevad asutused ei olnud enne ümbersertifitseerimist teinud talle üldist kohapealset auditit ning et Filipiinide pädevad asutused ei olnud auditeerinud ka kõnealuse lennuettevõtja lennutegevust, kuid seda on kavas teha tulevikus. Lennuettevõtja Philippines Airlines märkis, et ta ei lenda Euroopa Liitu ja väitis, et seoses FAA poolt Filipiinide lennuohutusalasele olukorrale antava reitingu langemisega kohaldatakse kõnealuse lennuettevõtja Ameerikasse toimuvate lendude suhtes piiranguid ning tal ei ole lubatud avada uusi lennuliine või vahetada välja olemasolevaid lennuliine teenindavaid õhusõidukeid.

| (84) | Lennuettevõtja Cebu Pacific Airlines palus võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele ja ta kuulati ära 18. märtsil 2010. Lennuettevõtja kirjeldas oma tegevust ja 2009. aastal toimunud ümbersertifitseerimisprotsessi kuni uue lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmiseni 25. novembril 2009, milles kinnitatakse, et lennuettevõtja järgib 2008. aastal jõustunud tsiviillennunduseeskirju. Lennuettevõtja kirjeldas enne ümbersertifitseerimist toimunud kontrolle ja rõhutas, et saadud sertifikaadiga on talle antud uus luba ohtlike kaupade veoks, kuid Filipiinide pädevad asutused ei ole asjaomast auditit teinud. Siiski kinnitas lennuettevõtja, et ta loobub vabatahtlikult kõnealuse loa kasutamisest. Lennuettevõtja Cebu Pacific märkis, et seoses FAA poolt Filipiinide lennuohutusalasele olukorrale antava reitingu langemisega ei ole tal lubatud Ameerika Ühendriikidesse lennata. Lennuettevõtja kinnitas ka, et ta ei kavatse lennata Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(84)

Lennuettevõtja Cebu Pacific Airlines palus võimalust teha ettekanne lennuohutuskomiteele ja ta kuulati ära 18. märtsil 2010. Lennuettevõtja kirjeldas oma tegevust ja 2009. aastal toimunud ümbersertifitseerimisprotsessi kuni uue lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmiseni 25. novembril 2009, milles kinnitatakse, et lennuettevõtja järgib 2008. aastal jõustunud tsiviillennunduseeskirju. Lennuettevõtja kirjeldas enne ümbersertifitseerimist toimunud kontrolle ja rõhutas, et saadud sertifikaadiga on talle antud uus luba ohtlike kaupade veoks, kuid Filipiinide pädevad asutused ei ole asjaomast auditit teinud. Siiski kinnitas lennuettevõtja, et ta loobub vabatahtlikult kõnealuse loa kasutamisest. Lennuettevõtja Cebu Pacific märkis, et seoses FAA poolt Filipiinide lennuohutusalasele olukorrale antava reitingu langemisega ei ole tal lubatud Ameerika Ühendriikidesse lennata. Lennuettevõtja kinnitas ka, et ta ei kavatse lennata Euroopa Liitu.

| (85) | Komisjon tunnustab kahe kõnealuse lennuettevõtja hiljutisi jõupingutusi lennutegevuse ohutuse tagamiseks ja hindab kõrgelt nende tegevust seoses sisemeetmete kohaldamisega lennuohutuse suurendamiseks. Komisjon on valmis kõnealuseid lennuettevõtjaid liikmesriikide ja EASA osavõtul külastama, et kontrollida nende vastavust rahvusvahelistele ohutusstandarditele. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon tunnustab kahe kõnealuse lennuettevõtja hiljutisi jõupingutusi lennutegevuse ohutuse tagamiseks ja hindab kõrgelt nende tegevust seoses sisemeetmete kohaldamisega lennuohutuse suurendamiseks. Komisjon on valmis kõnealuseid lennuettevõtjaid liikmesriikide ja EASA osavõtul külastama, et kontrollida nende vastavust rahvusvahelistele ohutusstandarditele.

| (86) | Komisjon tunnustab ka Filipiinide pädevate asutuste hiljutisi jõupingutusi Filipiinide tsiviillennundussüsteemi reformimiseks ning kõike seda, mida nad on teinud FAA ja ICAO teatatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Siiski leitakse ühiste kriteeriumide põhjal, et Filipiinide pädevad asutused ei ole praegu suutelised kõikide nende regulatiivse kontrolli alla kuuluvate lennuettevõtjate suhtes nõuetekohaseid ohutusstandardeid rakendama ja nende täitmist tagama, kuni ei ole jõutud ICAO kindlaks tehtud tõsiste ohutusprobleemide kõrvaldamiseks võetavate nõuetekohaste parandusmeetmete tõhusa rakendamiseni. Seepärast tuleks kõikide Filipiinidel sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes kohaldada tegevuskeeldu ja kanda nad A lisasse. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon tunnustab ka Filipiinide pädevate asutuste hiljutisi jõupingutusi Filipiinide tsiviillennundussüsteemi reformimiseks ning kõike seda, mida nad on teinud FAA ja ICAO teatatud ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. Siiski leitakse ühiste kriteeriumide põhjal, et Filipiinide pädevad asutused ei ole praegu suutelised kõikide nende regulatiivse kontrolli alla kuuluvate lennuettevõtjate suhtes nõuetekohaseid ohutusstandardeid rakendama ja nende täitmist tagama, kuni ei ole jõutud ICAO kindlaks tehtud tõsiste ohutusprobleemide kõrvaldamiseks võetavate nõuetekohaste parandusmeetmete tõhusa rakendamiseni. Seepärast tuleks kõikide Filipiinidel sertifitseeritud lennuettevõtjate suhtes kohaldada tegevuskeeldu ja kanda nad A lisasse.

| (87) | Siiski leiab komisjon, et Filipiinide pädevate asutuste juhtkonnas toimunud hiljutised muutused ja uue juhtkonna võetud viivitamatud konkreetsed meetmed, kaasa arvatud 23 kvalifitseeritud inspektori palkamine ja ICAO pakutud olulise tehnilise abi kasutamine, näitavad kõnealuse riigi valmisolekut kõrvaldada kiiresti kõik FAA ja ICAO tuvastatud ohutuspuudujäägid ja sillutada teed kõnealuste puudujääkide viivitamatuks ning edukaks kõrvaldamiseks. Komisjon on valmis toetama Filipiini pädevate asutuste jõupingutusi, korraldades lennuettevõtjate ohutusalast tegevust hõlmava kontrollkäigu tuvastatud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(87)

Siiski leiab komisjon, et Filipiinide pädevate asutuste juhtkonnas toimunud hiljutised muutused ja uue juhtkonna võetud viivitamatud konkreetsed meetmed, kaasa arvatud 23 kvalifitseeritud inspektori palkamine ja ICAO pakutud olulise tehnilise abi kasutamine, näitavad kõnealuse riigi valmisolekut kõrvaldada kiiresti kõik FAA ja ICAO tuvastatud ohutuspuudujäägid ja sillutada teed kõnealuste puudujääkide viivitamatuks ning edukaks kõrvaldamiseks. Komisjon on valmis toetama Filipiini pädevate asutuste jõupingutusi, korraldades lennuettevõtjate ohutusalast tegevust hõlmava kontrollkäigu tuvastatud tõsiste ohutuspuudujääkide kõrvaldamiseks.

| (88) | Hoolimata komisjoni konkreetsetest nõudmistest ei ole talle seni esitatud tõendeid selle kohta, et teised 26. novembril 2009 ajakohastatud nimekirja kantud lennuettevõtjad ja nende regulatiivse järelevalve eest vastutavad ametiasutused on täielikult rakendanud asjakohased parandusmeetmed. Seepärast on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõnealuste lennuettevõtjate suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada vastavalt kas tegevuskeeldu (A lisa) või tegevuspiiranguid (B lisa). |
| --- | --- |

(88)

Hoolimata komisjoni konkreetsetest nõudmistest ei ole talle seni esitatud tõendeid selle kohta, et teised 26. novembril 2009 ajakohastatud nimekirja kantud lennuettevõtjad ja nende regulatiivse järelevalve eest vastutavad ametiasutused on täielikult rakendanud asjakohased parandusmeetmed. Seepärast on ühiste kriteeriumide põhjal jõutud järeldusele, et kõnealuste lennuettevõtjate suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada vastavalt kas tegevuskeeldu (A lisa) või tegevuspiiranguid (B lisa).

| (89) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(89)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas lennuohutuskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 474/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1. | A lisa asendatakse käesoleva määruse A lisa tekstiga. |
| --- | --- |

1.

A lisa asendatakse käesoleva määruse A lisa tekstiga.

| 2. | B lisa asendatakse käesoleva määruse B lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2.

B lisa asendatakse käesoleva määruse B lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2010

Komisjoni nimel,

presidendi eest

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 344, 27.12.2005, lk 15.

1

(2)  ELT L 84, 23.3.2006, lk 14.

2

(3)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.

3

(4)  22. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 474/2006 põhjendused 75–86, ELT L 84, 23.3.2006, lk 19–21.

4

(5)  14. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1131/2008 põhjendus 21, ELT L 306, 15.11.2008, lk 49.

5

(6)  ELT L 312, 27.11.2009, lk 16.

6

(7)  ELT L 312, 27.11.2009, lk 16.

7

(8)  Itaalia tsiviillennundusamet teavitas lennuettevõtjat Midwest Airlines 5. veebruaril 2010 kõnealustest ohutuspuudujääkidest, mis tõi kaasa lennuloa tühistamise.

8

(9)  26. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1144/2009 põhjendused 10–16, ELT L 312, 27.11.2009, lk 17.

9

(10)  ELT L 312, 27.11.2009, lk 24.

10

(11)  ICAO, puudus OPS/01.

11

(12)  14. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1131/2008 põhjendus 16, ELT L 306, 15.11.2008, lk 49.

12

---

A LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE ÜHENDUSE PIIRES TEGEVUSKEELDU KOGU NENDE TEGEVUSE OSAS
   (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number või lennutegevusloa number | Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number | Lennuettevõtja riik |
| --- | --- | --- | --- |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| SIEM REAP AIRWAYS INTERNATIONAL | AOC/013/00 | SRH | Kambodža Kuningriik |
| SILVERBACK CARGO FREIGHTERS | Määramata | VRB | Rwanda Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud B lisasse kantud TAAG Angola Airlines, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, sealhulgas: | | | Angola Vabariik |
| AEROJET | 015 | Määramata | Angola Vabariik |
| AIR26 | 004 | DCD | Angola Vabariik |
| AIR GEMINI | 002 | GLL | Angola Vabariik |
| AIR GICANGO | 009 | Määramata | Angola Vabariik |
| AIR JET | 003 | MBC | Angola Vabariik |
| AIR NAVE | 017 | Määramata | Angola Vabariik |
| ALADA | 005 | RAD | Angola Vabariik |
| ANGOLA AIR SERVICES | 006 | Määramata | Angola Vabariik |
| DIEXIM | 007 | Määramata | Angola Vabariik |
| GIRA GLOBO | 008 | GGL | Angola Vabariik |
| HELIANG | 010 | Määramata | Angola Vabariik |
| HELIMALONGO | 011 | Määramata | Angola Vabariik |
| MAVEWA | 016 | Määramata | Angola Vabariik |
| PHA | 019 | Määramata | Angola Vabariik |
| RUI & CONCEICAO | 012 | Määramata | Angola Vabariik |
| SAL | 013 | Määramata | Angola Vabariik |
| SERVISAIR | 018 | Määramata | Angola Vabariik |
| SONAIR | 014 | SOR | Angola Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Benini ametiasutused, sealhulgas: | | — | Benini Vabariik |
| AERO BENIN | PEA No 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | Määramata | Benini Vabariik |
| AFRICA AIRWAYS | Määramata | AFF | Benini Vabariik |
| ALAFIA JET | PEA nr 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS | Puudub | Benini Vabariik |
| BENIN GOLF AIR | PEA nr 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS. | Määramata | Benini Vabariik |
| BENIN LITTORAL AIRWAYS | PEA nr 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS. | LTL | Benini Vabariik |
| COTAIR | PEA nr 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS. | COB | Benini Vabariik |
| ROYAL AIR | PEA nr 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS | BNR | Benini Vabariik |
| TRANS AIR BENIN | PEA nr 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | TNB | Benini Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Vabariigi ametiasutused, sealhulgas | | | Kongo Vabariik |
| AERO SERVICE | RAC06-002 | RSR | Kongo Vabariik |
| EQUAFLIGHT SERVICES | RAC 06-003 | EKA | Kongo Vabariik |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | RAC 06-004 | Määramata | Kongo Vabariik |
| TRANS AIR CONGO | RAC 06-001 | Määramata | Kongo Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: | | — | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AFRICAN AIR SERVICES COMMUTER | 409/CAB/MIN/TVC/051/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR KASAI | 409/CAB/MIN/ TVC/036/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR KATANGA | 409/CAB/MIN/TVC/031/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| AIR TROPIQUES | 409/CAB/MIN/TVC/029/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BLUE AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/028/08 | BUL | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BRAVO AIR CONGO | 409/CAB/MIN/TC/0090/2006 | BRV | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUSINESS AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/048/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| BUSY BEE CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/052/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CETRACA AVIATION SERVICE | 409/CAB/MIN/TVC/026/08 | CER | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CHC STELLAVIA | 409/CAB/MIN/TC/0050/2006 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | 409/CAB/MIN/TVC/035/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| DOREN AIR CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0032/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| ENTREPRISE WORLD AIRWAYS (EWA) | 409/CAB/MIN/TVC/003/08 | EWS | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| FILAIR | 409/CAB/MIN/TVC/037/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GALAXY KAVATSI | 409/CAB/MIN/TVC/027/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR) | 409/CAB/MIN/TVC/053/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GOMA EXPRESS | 409/CAB/MIN/TC/0051/2006 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| GOMAIR | 409/CAB/MIN/TVC/045/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| HEWA BORA AIRWAYS (HBA) | 409/CAB/MIN/TVC/038/08 | ALX | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB) | 409/CAB/MIN/TVC/033/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| KIN AVIA | 409/CAB/MIN/TVC/042/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES (LAC) | Ministerial signature (ordonnance No. 78/205) | LCG | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MALU AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/04008 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| MANGO AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/034/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SAFE AIR COMPANY | 409/CAB/MIN/TVC/025/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SERVICES AIR | 409/CAB/MIN/TVC/030/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| SWALA AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/050/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TMK AIR COMMUTER | 409/CAB/MIN/TVC/044/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TRACEP CONGO AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/046/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| TRANS AIR CARGO SERVICES | 409/CAB/MIN/TVC/024/08 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| WIMBI DIRA AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/039/08 | WDA | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| ZAABU INTERNATIONAL | 409/CAB/MIN/TVC/049/09 | Määramata | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas: | | | Djibouti |
| DAALLO AIRLINES | Määramata | DAO | Djibouti |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas: | | | Ekvatoriaal-Guinea |
| CRONOS AIRLINES | Määramata | Määramata | Ekvatoriaal-Guinea |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | Määramata | CEL | Ekvatoriaal-Guinea |
| EGAMS | Määramata | EGM | Ekvatoriaal-Guinea |
| EUROGUINEANA DE AVIACION Y TRANSPORTES | 2006/001/MTTCT/DGAC/SOPS | EUG | Ekvatoriaal-Guinea |
| GENERAL WORK AVIACION | 002/ANAC | Puudub | Ekvatoriaal-Guinea |
| GETRA - GUINEA ECUATORIAL DE TRANSPORTES AEREOS | 739 | GET | Ekvatoriaal-Guinea |
| GUINEA AIRWAYS | 738 | Puudub | Ekvatoriaal-Guinea |
| STAR EQUATORIAL AIRLINES | Määramata | Määramata | Ekvatoriaal-Guinea |
| UTAGE – UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL | 737 | UTG | Ekvatoriaal-Guinea |
| Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines ja Ekspres Transportasi Antarbenua, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Indoneesia ametiasutused, sealhulgas: | | | Indoneesia Vabariik |
| AIR PACIFIC UTAMA | 135-020 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| ALFA TRANS DIRGANTATA | 135-012 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| ASCO NUSA AIR | 135-022 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| ASI PUDJIASTUTI | 135-028 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| AVIASTAR MANDIRI | 135-029 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| CARDIG AIR | 121-013 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| DABI AIR NUSANTARA | 135-030 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| DERAYA AIR TAXI | 135-013 | DRY | Indoneesia Vabariik |
| DERAZONA AIR SERVICE | 135-010 | DRZ | Indoneesia Vabariik |
| DIRGANTARA AIR SERVICE | 135-014 | DIR | Indoneesia Vabariik |
| EASTINDO | 135-038 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| GATARI AIR SERVICE | 135-018 | GHS | Indoneesia Vabariik |
| INDONESIA AIR ASIA | 121-009 | AWQ | Indoneesia Vabariik |
| INDONESIA AIR TRANSPORT | 135-034 | IDA | Indoneesia Vabariik |
| INTAN ANGKASA AIR SERVICE | 135-019 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| JOHNLIN AIR TRANSPORT | 135-043 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| KAL STAR | 121-037 | KLS | Indoneesia Vabariik |
| KARTIKA AIRLINES | 121-003 | KAE | Indoneesia Vabariik |
| KURA-KURA AVIATION | 135-016 | KUR | Indoneesia Vabariik |
| LION MENTARI ARILINES | 121-010 | LNI | Indoneesia Vabariik |
| MANUNGGAL AIR SERVICE | 121-020 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| MEGANTARA | 121-025 | MKE | Indoneesia Vabariik |
| MERPATI NUSANTARA AIRLINES | 121-002 | MNA | Indoneesia Vabariik |
| METRO BATAVIA | 121-007 | BTV | Indoneesia Vabariik |
| MIMIKA AIR | 135-007 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| NATIONAL UTILITY HELICOPTER | 135-011 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| NUSANTARA AIR CHARTER | 121-022 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| NUSANTARA BUANA AIR | 135-041 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| NYAMAN AIR | 135-042 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| PELITA AIR SERVICE | 121-008 | PAS | Indoneesia Vabariik |
| PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA | 135-026 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| PURA WISATA BARUNA | 135-025 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| REPUBLIC EXPRESS AIRLINES | 121-040 | RPH | Indoneesia Vabariik |
| RIAU AIRLINES | 121-016 | RIU | Indoneesia Vabariik |
| SAMPOERNA AIR NUSANTARA | 135-036 | SAE | Indoneesia Vabariik |
| SAYAP GARUDA INDAH | 135-004 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| SKY AVIATION | 135-044 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| SMAC | 135-015 | SMC | Indoneesia Vabariik |
| SRIWIJAYA AIR | 121-035 | SJY | Indoneesia Vabariik |
| SURVEI UDARA PENAS | 135-006 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| TRANSWISATA PRIMA AVIATION | 135-021 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE | 121-038 | XAR | Indoneesia Vabariik |
| TRAVIRA UTAMA | 135-009 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| TRI MG INTRA ASIA AIRLINES | 121-018 | TMG | Indoneesia Vabariik |
| TRIGANA AIR SERVICE | 121-006 | TGN | Indoneesia Vabariik |
| UNINDO | 135-040 | Määramata | Indoneesia Vabariik |
| WING ABADI AIRLINES | 121-012 | WON | Indoneesia Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud B lisasse kantud Air Astana, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused, sealhulgas: | | | Kasahstani Vabariik |
| AERO AIR COMPANY | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| AEROPRAKT KZ | Määramata | APK | Kasahstani Vabariik |
| AIR ALMATY | AK-0331-07 | LMY | Kasahstani Vabariik |
| AIR COMPANY KOKSHETAU | AK-0357-08 | KRT | Kasahstani Vabariik |
| AIR DIVISION OF EKA | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| AIR FLAMINGO | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| AIR TRUST AIRCOMPANY | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| AK SUNKAR AIRCOMPANY | Määramata | AKS | Kasahstani Vabariik |
| ALMATY AVIATION | Määramata | LMT | Kasahstani Vabariik |
| ARKHABAY | Määramata | KEK | Kasahstani Vabariik |
| ASIA CONTINENTAL AIRLINES | AK-0345-08 | CID | Kasahstani Vabariik |
| ASIA CONTINENTAL AVIALINES | AK-0371-08 | RRK | Kasahstani Vabariik |
| ASIA WINGS | AK-0390-09 | AWA | Kasahstani Vabariik |
| ASSOCIATION OF AMATEUR PILOTS OF KAZAKHSTAN | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| ATMA AIRLINES | AK-0372-08 | AMA | Kasahstani Vabariik |
| ATYRAU AYE JOLY | AK-0321-07 | JOL | Kasahstani Vabariik |
| AVIA-JAYNAR | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| BEYBARS AIRCOMPANY | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| BERKUT AIR/BEK AIR | AK-0311-07 | BKT/BEK | Kasahstani Vabariik |
| BERKUT KZ | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| BURUNDAYAVIA AIRLINES | AK-0374-08 | BRY | Kasahstani Vabariik |
| COMLUX | AK-0352-08 | KAZ | Kasahstani Vabariik |
| DETA AIR | AK-0344-08 | DET | Kasahstani Vabariik |
| EAST WING | AK-0332-07 | EWZ | Kasahstani Vabariik |
| EASTERN EXPRESS | AK-0358-08 | LIS | Kasahstani Vabariik |
| EURO-ASIA AIR | AK-0384-09 | EAK | Kasahstani Vabariik |
| EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL | Määramata | KZE | Kasahstani Vabariik |
| FENIX | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| FLY JET KZ | AK-0391-09 | FJK | Kasahstani Vabariik |
| IJT AVIATION | AK-0335-08 | DVB | Kasahstani Vabariik |
| INVESTAVIA | AK-0342-08 | TLG | Kasahstani Vabariik |
| IRTYSH AIR | AK-0381-09 | MZA | Kasahstani Vabariik |
| JET AIRLINES | AK-0349-09 | SOZ | Kasahstani Vabariik |
| JET ONE | AK-0367-08 | JKZ | Kasahstani Vabariik |
| KAZAIR JET | AK-0387-09 | KEJ | Kasahstani Vabariik |
| KAZAIRTRANS AIRLINE | AK-0347-08 | KUY | Kasahstani Vabariik |
| KAZAIRWEST | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| KAZAVIA | Määramata | KKA | Kasahstani Vabariik |
| KAZAVIASPAS | Määramata | KZS | Kasahstani Vabariik |
| KOKSHETAU | AK-0357-08 | KRT | Kasahstani Vabariik |
| MEGA AIRLINES | AK-0356-08 | MGK | Kasahstani Vabariik |
| MIRAS | AK-0315-07 | MIF | Kasahstani Vabariik |
| NAVIGATOR | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| ORLAN 2000 AIRCOMPANY | Määramata | KOV | Kasahstani Vabariik |
| PANKH CENTER KAZAKHSTAN | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| PRIME AVIATION | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| SALEM AIRCOMPANY | Määramata | KKS | Kasahstani Vabariik |
| SAMAL AIR | Määramata | SAV | Kasahstani Vabariik |
| SAYAKHAT AIRLINES | AK-0359-08 | SAH | Kasahstani Vabariik |
| SEMEYAVIA | Määramata | SMK | Kasahstani Vabariik |
| SCAT | AK-0350-08 | VSV | Kasahstani Vabariik |
| SKYBUS | AK-0364-08 | BYK | Kasahstani Vabariik |
| SKYJET | AK-0307-09 | SEK | Kasahstani Vabariik |
| SKYSERVICE | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| TYAN SHAN | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| UST-KAMENOGORSK | AK-0385-09 | UCK | Kasahstani Vabariik |
| ZHETYSU AIRCOMPANY | Määramata | JTU | Kasahstani Vabariik |
| ZHERSU AVIA | Määramata | RZU | Kasahstani Vabariik |
| ZHEZKAZGANAIR | Määramata | Määramata | Kasahstani Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kirgiisi Vabariigi ametiasutused, sealhulgas: | | | Kirgiisi Vabariik |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgiisi Vabariik |
| ASIAN AIR | Määramata | AAZ | Kirgiisi Vabariik |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgiisi Vabariik |
| AEROSTAN (EX BISTAIR-FEZ BISHKEK) | 08 | BSC | Kirgiisi Vabariik |
| CLICK AIRWAYS | 11 | CGK | Kirgiisi Vabariik |
| DAMES | 20 | DAM | Kirgiisi Vabariik |
| EASTOK AVIA | 15 | EEA | Kirgiisi Vabariik |
| GOLDEN RULE AIRLINES | 22 | GRS | Kirgiisi Vabariik |
| ITEK AIR | 04 | IKA | Kirgiisi Vabariik |
| KYRGYZ TRANS AVIA | 31 | KTC | Kirgiisi Vabariik |
| KYRGYZSTAN | 03 | LYN | Kirgiisi Vabariik |
| MAX AVIA | 33 | MAI | Kirgiisi Vabariik |
| S GROUP AVIATION | 6 | SGL | Kirgiisi Vabariik |
| SKY GATE INTERNATIONAL AVIATION | 14 | SGD | Kirgiisi Vabariik |
| SKY WAY AIR | 21 | SAB | Kirgiisi Vabariik |
| TENIR AIRLINES | 26 | TEB | Kirgiisi Vabariik |
| TRAST AERO | 05 | TSJ | Kirgiisi Vabariik |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgiisi Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused | | — | Libeeria |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Gaboni Vabariigi ametiasutused, välja arvatud B lisasse kantud Gabon Airlines, Afrijet ja SN2AG, sealhulgas: | | | Gaboni Vabariik |
| AIR SERVICES SA | 0002/MTACCMDH/SGACC/DTA | AGB | Gaboni Vabariik |
| AIR TOURIST (ALLEGIANCE) | 0026/MTACCMDH/SGACC/DTA | NIL | Gaboni Vabariik |
| NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE) | 0020/MTACCMDH/SGACC/DTA | Määramata | Gaboni Vabariik |
| SCD AVIATION | 0022/MTACCMDH/SGACC/DTA | Määramata | Gaboni Vabariik |
| SKY GABON | 0043/MTACCMDH/SGACC/DTA | SKG | Gaboni Vabariik |
| SOLENTA AVIATION GABON | 0023/MTACCMDH/SGACC/DTA | Määramata | Gaboni Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Filipiinide ametiasutused, sealhulgas: | | | Filipiini Vabariik |
| AEROWURKS AERIAL SPRAYING SERVICES | 4AN2008003 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| AIR PHILIPPINES CORPORATION | 2009006 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| AIR WOLF AVIATION INC. | 200911 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| AIRTRACK AGRICULTURAL CORPORATION | 4AN2005003 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC. | 4AN9800036 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| AVIATION TECHNOLOGY INNOVATORS, INC. | 4AN2007005 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| AVIATOUR'S FLY'N INC. | 200910 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| AYALA AVIATION CORP. | 4AN9900003 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| BEACON | Määramata | Määramata | Filipiini Vabariik |
| BENDICE TRANSPORT MANAGEMENT INC. | 4AN2008006 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC. | 4AN9800025 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| CEBU PACIFIC AIR | 2009002 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| CHEMTRAD AVIATION CORPORATION | 2009018 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| CM AERO | 4AN2000001 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| CORPORATE AIR | Määramata | Määramata | Filipiini Vabariik |
| CYCLONE AIRWAYS | 4AN9900008 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| FAR EAST AVIATION SERVICES | 2009013 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| F.F. CRUZ AND COMPANY, INC. | 2009017 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| HUMA CORPORATION | 2009014 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| INAEC AVIATION CORP. | 4AN2002004 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| ISLAND AVIATION | 2009009 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| INTERISLAND AIRLINES, INC. | 2010023 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| ISLAND TRANSVOYAGER | 2010022 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| LION AIR, INCORPORATED | 2009019 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES | 4AN9800035 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| MINDANAO RAINBOW AGRICULTURAL DEVELOPMENT SERVICES | 2009016 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP | 2010020 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| OMNI AVIATION CORP. | 4AN2002002 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| PACIFIC EAST ASIA CARGO AIRLINES, INC. | 4AS9800006 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| PACIFIC AIRWAYS CORPORATION | Määramata | Määramata | Filipiini Vabariik |
| PACIFIC ALLIANCE CORPORATION | Määramata | Määramata | Filipiini Vabariik |
| PHILIPPINE AIRLINES | 2009001 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| PHILIPPINE AGRICULTURAL AVIATION CORP. | 4AN9800015 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC. | 4AN2003003 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| ROYAL STAR AVIATION, INC. | 4AN9800029 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| SOUTH EAST ASIA INC. | 2009004 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| SOUTHSTAR AVIATION COMPANY, INC. | 4AN9800037 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| SPIRIT OF MANILA AIRLINES CORPORATION | 2009008 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| SUBIC INTERNATIONAL AIR CHARTER | 4AN9900010 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| SUBIC SEAPLANE, INC. | 4AN2000002 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| TOPFLITE AIRWAYS, INC. | Määramata | Määramata | Filipiini Vabariik |
| TRANSGLOBAL AIRWAYS CORPORATION | 2009007 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| WORLD AVIATION, CORP. | Määramata | Määramata | Filipiini Vabariik |
| WCC AVIATION COMPANY | 2009015 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| YOKOTA AVIATION, INC. | Määramata | Määramata | Filipiini Vabariik |
| ZENITH AIR, INC. | 2009012 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| ZEST AIRWAYS INCORPORATED | 2009003 | Määramata | Filipiini Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas: | — | — | São Tomé ja Príncipe |
| AFRICA CONNECTION | 10/AOC/2008 | Määramata | São Tomé ja Príncipe |
| BRITISH GULF INTERNATIONAL COMPANY LTD | 01/AOC/2007 | BGI | São Tomé ja Príncipe |
| EXECUTIVE JET SERVICES | 03/AOC/2006 | EJZ | São Tomé ja Príncipe |
| GLOBAL AVIATION OPERATION | 04/AOC/2006 | Määramata | São Tomé ja Príncipe |
| GOLIAF AIR | 05/AOC/2001 | GLE | São Tomé ja Príncipe |
| ISLAND OIL EXPLORATION | 01/AOC/2008 | Määramata | São Tomé ja Príncipe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | São Tomé ja Príncipe |
| TRANSAFRIK INTERNATIONAL LTD | 02/AOC/2002 | TFK | São Tomé ja Príncipe |
| TRANSCARG | 01/AOC/2009 | Määramata | São Tomé ja Príncipe |
| TRANSLIZ AVIATION (TMS) | 02/AOC/2007 | TMS | São Tomé ja Príncipe |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas: | — | — | Sierra Leone |
| AIR RUM, LTD | Määramata | RUM | Sierra Leone |
| DESTINY AIR SERVICES, LTD | Määramata | DTY | Sierra Leone |
| HEAVYLIFT CARGO | Määramata | Määramata | Sierra Leone |
| ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD | Määramata | ORJ | Sierra Leone |
| PARAMOUNT AIRLINES, LTD | Määramata | PRR | Sierra Leone |
| SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD | Määramata | SVT | Sierra Leone |
| TEEBAH AIRWAYS | Määramata | Määramata | Sierra Leone |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused | | | Sudaani Vabariik |
| SUDAN AIRWAYS | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| SUN AIR COMPANY | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| MARSLAND COMPANY | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| ATTICO AIRLINES | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| FOURTY EIGHT AVIATION | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| SUDANESE STATES AVIATION COMPANY | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| ALMAJARA AVIATION | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| BADER AIRLINES | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| ALFA AIRLINES | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| AZZA TRANSPORT COMPANY | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| GREEN FLAG AVIATION | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| ALMAJAL AVIATION SERVICE | Määramata | | Sudaani Vabariik |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused, sealhulgas: | — | — | Svaasimaa |
| SWAZILAND AIRLINK | Määramata | SZL | Svaasimaa |
| Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sambia ametiasutused, sealhulgas: | | | Sambia |
| ZAMBEZI AIRLINES | Z/AOC/001/2009 | ZMA | Sambia |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number või lennutegevusloa number

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number

Lennuettevõtja riik

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

SIEM REAP AIRWAYS INTERNATIONAL

AOC/013/00

SRH

Kambodža Kuningriik

SILVERBACK CARGO FREIGHTERS

Määramata

VRB

Rwanda Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud B lisasse kantud TAAG Angola Airlines, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Angola ametiasutused, sealhulgas:

Angola Vabariik

AEROJET

015

Määramata

Angola Vabariik

AIR26

004

DCD

Angola Vabariik

AIR GEMINI

002

GLL

Angola Vabariik

AIR GICANGO

009

Määramata

Angola Vabariik

AIR JET

003

MBC

Angola Vabariik

AIR NAVE

017

Määramata

Angola Vabariik

ALADA

005

RAD

Angola Vabariik

ANGOLA AIR SERVICES

006

Määramata

Angola Vabariik

DIEXIM

007

Määramata

Angola Vabariik

GIRA GLOBO

008

GGL

Angola Vabariik

HELIANG

010

Määramata

Angola Vabariik

HELIMALONGO

011

Määramata

Angola Vabariik

MAVEWA

016

Määramata

Angola Vabariik

PHA

019

Määramata

Angola Vabariik

RUI & CONCEICAO

012

Määramata

Angola Vabariik

SAL

013

Määramata

Angola Vabariik

SERVISAIR

018

Määramata

Angola Vabariik

SONAIR

014

SOR

Angola Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Benini ametiasutused, sealhulgas:

—

Benini Vabariik

AERO BENIN

PEA No 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

Määramata

Benini Vabariik

AFRICA AIRWAYS

Määramata

AFF

Benini Vabariik

ALAFIA JET

PEA nr 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS

Puudub

Benini Vabariik

BENIN GOLF AIR

PEA nr 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS.

Määramata

Benini Vabariik

BENIN LITTORAL AIRWAYS

PEA nr 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS.

LTL

Benini Vabariik

COTAIR

PEA nr 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS.

COB

Benini Vabariik

ROYAL AIR

PEA nr 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS

BNR

Benini Vabariik

TRANS AIR BENIN

PEA nr 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

TNB

Benini Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Vabariigi ametiasutused, sealhulgas

Kongo Vabariik

AERO SERVICE

RAC06-002

RSR

Kongo Vabariik

EQUAFLIGHT SERVICES

RAC 06-003

EKA

Kongo Vabariik

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

RAC 06-004

Määramata

Kongo Vabariik

TRANS AIR CONGO

RAC 06-001

Määramata

Kongo Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kongo Demokraatliku Vabariigi ametiasutused, sealhulgas:

—

Kongo Demokraatlik Vabariik

AFRICAN AIR SERVICES COMMUTER

409/CAB/MIN/TVC/051/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR KASAI

409/CAB/MIN/ TVC/036/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR KATANGA

409/CAB/MIN/TVC/031/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

AIR TROPIQUES

409/CAB/MIN/TVC/029/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BLUE AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/028/08

BUL

Kongo Demokraatlik Vabariik

BRAVO AIR CONGO

409/CAB/MIN/TC/0090/2006

BRV

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUSINESS AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/048/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

BUSY BEE CONGO

409/CAB/MIN/TVC/052/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

CETRACA AVIATION SERVICE

409/CAB/MIN/TVC/026/08

CER

Kongo Demokraatlik Vabariik

CHC STELLAVIA

409/CAB/MIN/TC/0050/2006

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

409/CAB/MIN/TVC/035/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

DOREN AIR CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0032/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

ENTREPRISE WORLD AIRWAYS (EWA)

409/CAB/MIN/TVC/003/08

EWS

Kongo Demokraatlik Vabariik

FILAIR

409/CAB/MIN/TVC/037/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GALAXY KAVATSI

409/CAB/MIN/TVC/027/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR)

409/CAB/MIN/TVC/053/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GOMA EXPRESS

409/CAB/MIN/TC/0051/2006

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

GOMAIR

409/CAB/MIN/TVC/045/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

HEWA BORA AIRWAYS (HBA)

409/CAB/MIN/TVC/038/08

ALX

Kongo Demokraatlik Vabariik

INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB)

409/CAB/MIN/TVC/033/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

KIN AVIA

409/CAB/MIN/TVC/042/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES (LAC)

Ministerial signature (ordonnance No. 78/205)

LCG

Kongo Demokraatlik Vabariik

MALU AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/04008

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

MANGO AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/034/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SAFE AIR COMPANY

409/CAB/MIN/TVC/025/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SERVICES AIR

409/CAB/MIN/TVC/030/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

SWALA AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/050/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TMK AIR COMMUTER

409/CAB/MIN/TVC/044/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TRACEP CONGO AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/046/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

TRANS AIR CARGO SERVICES

409/CAB/MIN/TVC/024/08

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

WIMBI DIRA AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/039/08

WDA

Kongo Demokraatlik Vabariik

ZAABU INTERNATIONAL

409/CAB/MIN/TVC/049/09

Määramata

Kongo Demokraatlik Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Djibouti ametiasutused, sealhulgas:

Djibouti

DAALLO AIRLINES

Määramata

DAO

Djibouti

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Ekvatoriaal-Guinea ametiasutused, sealhulgas:

Ekvatoriaal-Guinea

CRONOS AIRLINES

Määramata

Määramata

Ekvatoriaal-Guinea

CEIBA INTERCONTINENTAL

Määramata

CEL

Ekvatoriaal-Guinea

EGAMS

Määramata

EGM

Ekvatoriaal-Guinea

EUROGUINEANA DE AVIACION Y TRANSPORTES

2006/001/MTTCT/DGAC/SOPS

EUG

Ekvatoriaal-Guinea

GENERAL WORK AVIACION

002/ANAC

Puudub

Ekvatoriaal-Guinea

GETRA - GUINEA ECUATORIAL DE TRANSPORTES AEREOS

739

GET

Ekvatoriaal-Guinea

GUINEA AIRWAYS

738

Puudub

Ekvatoriaal-Guinea

STAR EQUATORIAL AIRLINES

Määramata

Määramata

Ekvatoriaal-Guinea

UTAGE – UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL

737

UTG

Ekvatoriaal-Guinea

Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines ja Ekspres Transportasi Antarbenua, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Indoneesia ametiasutused, sealhulgas:

Indoneesia Vabariik

AIR PACIFIC UTAMA

135-020

Määramata

Indoneesia Vabariik

ALFA TRANS DIRGANTATA

135-012

Määramata

Indoneesia Vabariik

ASCO NUSA AIR

135-022

Määramata

Indoneesia Vabariik

ASI PUDJIASTUTI

135-028

Määramata

Indoneesia Vabariik

AVIASTAR MANDIRI

135-029

Määramata

Indoneesia Vabariik

CARDIG AIR

121-013

Määramata

Indoneesia Vabariik

DABI AIR NUSANTARA

135-030

Määramata

Indoneesia Vabariik

DERAYA AIR TAXI

135-013

DRY

Indoneesia Vabariik

DERAZONA AIR SERVICE

135-010

DRZ

Indoneesia Vabariik

DIRGANTARA AIR SERVICE

135-014

DIR

Indoneesia Vabariik

EASTINDO

135-038

Määramata

Indoneesia Vabariik

GATARI AIR SERVICE

135-018

GHS

Indoneesia Vabariik

INDONESIA AIR ASIA

121-009

AWQ

Indoneesia Vabariik

INDONESIA AIR TRANSPORT

135-034

IDA

Indoneesia Vabariik

INTAN ANGKASA AIR SERVICE

135-019

Määramata

Indoneesia Vabariik

JOHNLIN AIR TRANSPORT

135-043

Määramata

Indoneesia Vabariik

KAL STAR

121-037

KLS

Indoneesia Vabariik

KARTIKA AIRLINES

121-003

KAE

Indoneesia Vabariik

KURA-KURA AVIATION

135-016

KUR

Indoneesia Vabariik

LION MENTARI ARILINES

121-010

LNI

Indoneesia Vabariik

MANUNGGAL AIR SERVICE

121-020

Määramata

Indoneesia Vabariik

MEGANTARA

121-025

MKE

Indoneesia Vabariik

MERPATI NUSANTARA AIRLINES

121-002

MNA

Indoneesia Vabariik

METRO BATAVIA

121-007

BTV

Indoneesia Vabariik

MIMIKA AIR

135-007

Määramata

Indoneesia Vabariik

NATIONAL UTILITY HELICOPTER

135-011

Määramata

Indoneesia Vabariik

NUSANTARA AIR CHARTER

121-022

Määramata

Indoneesia Vabariik

NUSANTARA BUANA AIR

135-041

Määramata

Indoneesia Vabariik

NYAMAN AIR

135-042

Määramata

Indoneesia Vabariik

PELITA AIR SERVICE

121-008

PAS

Indoneesia Vabariik

PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA

135-026

Määramata

Indoneesia Vabariik

PURA WISATA BARUNA

135-025

Määramata

Indoneesia Vabariik

REPUBLIC EXPRESS AIRLINES

121-040

RPH

Indoneesia Vabariik

RIAU AIRLINES

121-016

RIU

Indoneesia Vabariik

SAMPOERNA AIR NUSANTARA

135-036

SAE

Indoneesia Vabariik

SAYAP GARUDA INDAH

135-004

Määramata

Indoneesia Vabariik

SKY AVIATION

135-044

Määramata

Indoneesia Vabariik

SMAC

135-015

SMC

Indoneesia Vabariik

SRIWIJAYA AIR

121-035

SJY

Indoneesia Vabariik

SURVEI UDARA PENAS

135-006

Määramata

Indoneesia Vabariik

TRANSWISATA PRIMA AVIATION

135-021

Määramata

Indoneesia Vabariik

TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE

121-038

XAR

Indoneesia Vabariik

TRAVIRA UTAMA

135-009

Määramata

Indoneesia Vabariik

TRI MG INTRA ASIA AIRLINES

121-018

TMG

Indoneesia Vabariik

TRIGANA AIR SERVICE

121-006

TGN

Indoneesia Vabariik

UNINDO

135-040

Määramata

Indoneesia Vabariik

WING ABADI AIRLINES

121-012

WON

Indoneesia Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, välja arvatud B lisasse kantud Air Astana, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kasahstani ametiasutused, sealhulgas:

Kasahstani Vabariik

AERO AIR COMPANY

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

AEROPRAKT KZ

Määramata

APK

Kasahstani Vabariik

AIR ALMATY

AK-0331-07

LMY

Kasahstani Vabariik

AIR COMPANY KOKSHETAU

AK-0357-08

KRT

Kasahstani Vabariik

AIR DIVISION OF EKA

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

AIR FLAMINGO

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

AIR TRUST AIRCOMPANY

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

AK SUNKAR AIRCOMPANY

Määramata

AKS

Kasahstani Vabariik

ALMATY AVIATION

Määramata

LMT

Kasahstani Vabariik

ARKHABAY

Määramata

KEK

Kasahstani Vabariik

ASIA CONTINENTAL AIRLINES

AK-0345-08

CID

Kasahstani Vabariik

ASIA CONTINENTAL AVIALINES

AK-0371-08

RRK

Kasahstani Vabariik

ASIA WINGS

AK-0390-09

AWA

Kasahstani Vabariik

ASSOCIATION OF AMATEUR PILOTS OF KAZAKHSTAN

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

ATMA AIRLINES

AK-0372-08

AMA

Kasahstani Vabariik

ATYRAU AYE JOLY

AK-0321-07

JOL

Kasahstani Vabariik

AVIA-JAYNAR

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

BEYBARS AIRCOMPANY

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

BERKUT AIR/BEK AIR

AK-0311-07

BKT/BEK

Kasahstani Vabariik

BERKUT KZ

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

BURUNDAYAVIA AIRLINES

AK-0374-08

BRY

Kasahstani Vabariik

COMLUX

AK-0352-08

KAZ

Kasahstani Vabariik

DETA AIR

AK-0344-08

DET

Kasahstani Vabariik

EAST WING

AK-0332-07

EWZ

Kasahstani Vabariik

EASTERN EXPRESS

AK-0358-08

LIS

Kasahstani Vabariik

EURO-ASIA AIR

AK-0384-09

EAK

Kasahstani Vabariik

EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL

Määramata

KZE

Kasahstani Vabariik

FENIX

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

FLY JET KZ

AK-0391-09

FJK

Kasahstani Vabariik

IJT AVIATION

AK-0335-08

DVB

Kasahstani Vabariik

INVESTAVIA

AK-0342-08

TLG

Kasahstani Vabariik

IRTYSH AIR

AK-0381-09

MZA

Kasahstani Vabariik

JET AIRLINES

AK-0349-09

SOZ

Kasahstani Vabariik

JET ONE

AK-0367-08

JKZ

Kasahstani Vabariik

KAZAIR JET

AK-0387-09

KEJ

Kasahstani Vabariik

KAZAIRTRANS AIRLINE

AK-0347-08

KUY

Kasahstani Vabariik

KAZAIRWEST

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

KAZAVIA

Määramata

KKA

Kasahstani Vabariik

KAZAVIASPAS

Määramata

KZS

Kasahstani Vabariik

KOKSHETAU

AK-0357-08

KRT

Kasahstani Vabariik

MEGA AIRLINES

AK-0356-08

MGK

Kasahstani Vabariik

MIRAS

AK-0315-07

MIF

Kasahstani Vabariik

NAVIGATOR

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

ORLAN 2000 AIRCOMPANY

Määramata

KOV

Kasahstani Vabariik

PANKH CENTER KAZAKHSTAN

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

PRIME AVIATION

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

SALEM AIRCOMPANY

Määramata

KKS

Kasahstani Vabariik

SAMAL AIR

Määramata

SAV

Kasahstani Vabariik

SAYAKHAT AIRLINES

AK-0359-08

SAH

Kasahstani Vabariik

SEMEYAVIA

Määramata

SMK

Kasahstani Vabariik

SCAT

AK-0350-08

VSV

Kasahstani Vabariik

SKYBUS

AK-0364-08

BYK

Kasahstani Vabariik

SKYJET

AK-0307-09

SEK

Kasahstani Vabariik

SKYSERVICE

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

TYAN SHAN

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

UST-KAMENOGORSK

AK-0385-09

UCK

Kasahstani Vabariik

ZHETYSU AIRCOMPANY

Määramata

JTU

Kasahstani Vabariik

ZHERSU AVIA

Määramata

RZU

Kasahstani Vabariik

ZHEZKAZGANAIR

Määramata

Määramata

Kasahstani Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Kirgiisi Vabariigi ametiasutused, sealhulgas:

Kirgiisi Vabariik

AIR MANAS

17

MBB

Kirgiisi Vabariik

ASIAN AIR

Määramata

AAZ

Kirgiisi Vabariik

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgiisi Vabariik

AEROSTAN (EX BISTAIR-FEZ BISHKEK)

08

BSC

Kirgiisi Vabariik

CLICK AIRWAYS

11

CGK

Kirgiisi Vabariik

DAMES

20

DAM

Kirgiisi Vabariik

EASTOK AVIA

15

EEA

Kirgiisi Vabariik

GOLDEN RULE AIRLINES

22

GRS

Kirgiisi Vabariik

ITEK AIR

04

IKA

Kirgiisi Vabariik

KYRGYZ TRANS AVIA

31

KTC

Kirgiisi Vabariik

KYRGYZSTAN

03

LYN

Kirgiisi Vabariik

MAX AVIA

33

MAI

Kirgiisi Vabariik

S GROUP AVIATION

6

SGL

Kirgiisi Vabariik

SKY GATE INTERNATIONAL AVIATION

14

SGD

Kirgiisi Vabariik

SKY WAY AIR

21

SAB

Kirgiisi Vabariik

TENIR AIRLINES

26

TEB

Kirgiisi Vabariik

TRAST AERO

05

TSJ

Kirgiisi Vabariik

VALOR AIR

07

VAC

Kirgiisi Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Libeeria ametiasutused

—

Libeeria

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Gaboni Vabariigi ametiasutused, välja arvatud B lisasse kantud Gabon Airlines, Afrijet ja SN2AG, sealhulgas:

Gaboni Vabariik

AIR SERVICES SA

0002/MTACCMDH/SGACC/DTA

AGB

Gaboni Vabariik

AIR TOURIST (ALLEGIANCE)

0026/MTACCMDH/SGACC/DTA

NIL

Gaboni Vabariik

NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE)

0020/MTACCMDH/SGACC/DTA

Määramata

Gaboni Vabariik

SCD AVIATION

0022/MTACCMDH/SGACC/DTA

Määramata

Gaboni Vabariik

SKY GABON

0043/MTACCMDH/SGACC/DTA

SKG

Gaboni Vabariik

SOLENTA AVIATION GABON

0023/MTACCMDH/SGACC/DTA

Määramata

Gaboni Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Filipiinide ametiasutused, sealhulgas:

Filipiini Vabariik

AEROWURKS AERIAL SPRAYING SERVICES

4AN2008003

Määramata

Filipiini Vabariik

AIR PHILIPPINES CORPORATION

2009006

Määramata

Filipiini Vabariik

AIR WOLF AVIATION INC.

200911

Määramata

Filipiini Vabariik

AIRTRACK AGRICULTURAL CORPORATION

4AN2005003

Määramata

Filipiini Vabariik

ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC.

4AN9800036

Määramata

Filipiini Vabariik

AVIATION TECHNOLOGY INNOVATORS, INC.

4AN2007005

Määramata

Filipiini Vabariik

AVIATOUR'S FLY'N INC.

200910

Määramata

Filipiini Vabariik

AYALA AVIATION CORP.

4AN9900003

Määramata

Filipiini Vabariik

BEACON

Määramata

Määramata

Filipiini Vabariik

BENDICE TRANSPORT MANAGEMENT INC.

4AN2008006

Määramata

Filipiini Vabariik

CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC.

4AN9800025

Määramata

Filipiini Vabariik

CEBU PACIFIC AIR

2009002

Määramata

Filipiini Vabariik

CHEMTRAD AVIATION CORPORATION

2009018

Määramata

Filipiini Vabariik

CM AERO

4AN2000001

Määramata

Filipiini Vabariik

CORPORATE AIR

Määramata

Määramata

Filipiini Vabariik

CYCLONE AIRWAYS

4AN9900008

Määramata

Filipiini Vabariik

FAR EAST AVIATION SERVICES

2009013

Määramata

Filipiini Vabariik

F.F. CRUZ AND COMPANY, INC.

2009017

Määramata

Filipiini Vabariik

HUMA CORPORATION

2009014

Määramata

Filipiini Vabariik

INAEC AVIATION CORP.

4AN2002004

Määramata

Filipiini Vabariik

ISLAND AVIATION

2009009

Määramata

Filipiini Vabariik

INTERISLAND AIRLINES, INC.

2010023

Määramata

Filipiini Vabariik

ISLAND TRANSVOYAGER

2010022

Määramata

Filipiini Vabariik

LION AIR, INCORPORATED

2009019

Määramata

Filipiini Vabariik

MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES

4AN9800035

Määramata

Filipiini Vabariik

MINDANAO RAINBOW AGRICULTURAL DEVELOPMENT SERVICES

2009016

Määramata

Filipiini Vabariik

MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP

2010020

Määramata

Filipiini Vabariik

OMNI AVIATION CORP.

4AN2002002

Määramata

Filipiini Vabariik

PACIFIC EAST ASIA CARGO AIRLINES, INC.

4AS9800006

Määramata

Filipiini Vabariik

PACIFIC AIRWAYS CORPORATION

Määramata

Määramata

Filipiini Vabariik

PACIFIC ALLIANCE CORPORATION

Määramata

Määramata

Filipiini Vabariik

PHILIPPINE AIRLINES

2009001

Määramata

Filipiini Vabariik

PHILIPPINE AGRICULTURAL AVIATION CORP.

4AN9800015

Määramata

Filipiini Vabariik

ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC.

4AN2003003

Määramata

Filipiini Vabariik

ROYAL STAR AVIATION, INC.

4AN9800029

Määramata

Filipiini Vabariik

SOUTH EAST ASIA INC.

2009004

Määramata

Filipiini Vabariik

SOUTHSTAR AVIATION COMPANY, INC.

4AN9800037

Määramata

Filipiini Vabariik

SPIRIT OF MANILA AIRLINES CORPORATION

2009008

Määramata

Filipiini Vabariik

SUBIC INTERNATIONAL AIR CHARTER

4AN9900010

Määramata

Filipiini Vabariik

SUBIC SEAPLANE, INC.

4AN2000002

Määramata

Filipiini Vabariik

TOPFLITE AIRWAYS, INC.

Määramata

Määramata

Filipiini Vabariik

TRANSGLOBAL AIRWAYS CORPORATION

2009007

Määramata

Filipiini Vabariik

WORLD AVIATION, CORP.

Määramata

Määramata

Filipiini Vabariik

WCC AVIATION COMPANY

2009015

Määramata

Filipiini Vabariik

YOKOTA AVIATION, INC.

Määramata

Määramata

Filipiini Vabariik

ZENITH AIR, INC.

2009012

Määramata

Filipiini Vabariik

ZEST AIRWAYS INCORPORATED

2009003

Määramata

Filipiini Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad São Tomé ja Príncipe ametiasutused, sealhulgas:

—

—

São Tomé ja Príncipe

AFRICA CONNECTION

10/AOC/2008

Määramata

São Tomé ja Príncipe

BRITISH GULF INTERNATIONAL COMPANY LTD

01/AOC/2007

BGI

São Tomé ja Príncipe

EXECUTIVE JET SERVICES

03/AOC/2006

EJZ

São Tomé ja Príncipe

GLOBAL AVIATION OPERATION

04/AOC/2006

Määramata

São Tomé ja Príncipe

GOLIAF AIR

05/AOC/2001

GLE

São Tomé ja Príncipe

ISLAND OIL EXPLORATION

01/AOC/2008

Määramata

São Tomé ja Príncipe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

São Tomé ja Príncipe

TRANSAFRIK INTERNATIONAL LTD

02/AOC/2002

TFK

São Tomé ja Príncipe

TRANSCARG

01/AOC/2009

Määramata

São Tomé ja Príncipe

TRANSLIZ AVIATION (TMS)

02/AOC/2007

TMS

São Tomé ja Príncipe

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sierra Leone ametiasutused, sealhulgas:

—

—

Sierra Leone

AIR RUM, LTD

Määramata

RUM

Sierra Leone

DESTINY AIR SERVICES, LTD

Määramata

DTY

Sierra Leone

HEAVYLIFT CARGO

Määramata

Määramata

Sierra Leone

ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD

Määramata

ORJ

Sierra Leone

PARAMOUNT AIRLINES, LTD

Määramata

PRR

Sierra Leone

SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD

Määramata

SVT

Sierra Leone

TEEBAH AIRWAYS

Määramata

Määramata

Sierra Leone

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sudaani ametiasutused

Sudaani Vabariik

SUDAN AIRWAYS

Määramata

Sudaani Vabariik

SUN AIR COMPANY

Määramata

Sudaani Vabariik

MARSLAND COMPANY

Määramata

Sudaani Vabariik

ATTICO AIRLINES

Määramata

Sudaani Vabariik

FOURTY EIGHT AVIATION

Määramata

Sudaani Vabariik

SUDANESE STATES AVIATION COMPANY

Määramata

Sudaani Vabariik

ALMAJARA AVIATION

Määramata

Sudaani Vabariik

BADER AIRLINES

Määramata

Sudaani Vabariik

ALFA AIRLINES

Määramata

Sudaani Vabariik

AZZA TRANSPORT COMPANY

Määramata

Sudaani Vabariik

GREEN FLAG AVIATION

Määramata

Sudaani Vabariik

ALMAJAL AVIATION SERVICE

Määramata

Sudaani Vabariik

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Svaasimaa ametiasutused, sealhulgas:

—

—

Svaasimaa

SWAZILAND AIRLINK

Määramata

SZL

Svaasimaa

Kõik lennuettevõtjad, kelle on sertifitseerinud regulatiivse järelevalve eest vastutavad Sambia ametiasutused, sealhulgas:

Sambia

ZAMBEZI AIRLINES

Z/AOC/001/2009

ZMA

Sambia

---

(1)  A lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

---

B LISA

NIMEKIRI LENNUETTEVÕTJATEST, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE ÜHENDUSE PIIRES TEGEVUSPIIRANGUID
   (1)

| Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev) | Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number | Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number | Lennuettevõtja riik | Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut | Registritunnus ja kui see on kättesaadav, siis seerianumber | Õhusõiduki registreerinud riik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | | DPRK | Kõik õhusõidukid, v.a 2 Tu 204 tüüpi õhusõidukit; | Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633 | DPRK |
| AFRIJET (2) | CTA 0002/MTAC/ANAC-G/DSA | | Gaboni Vabariik | Kõik õhusõidukid, v.a 2 Falcon 50 tüüpi õhusõidukit; 1 Falcon 900 tüüpi õhusõiduk | Kõik õhusõidukid, v.a TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ | Gaboni Vabariik |
| AIR ASTANA (3) | AK-0388-09 | KZR | Kasahstan | Kõik õhusõidukid, v.a 2 B767 tüüpi õhusõidukit; 4 B757 tüüpi õhusõidukit; 10 A319/320/321 tüüpi õhusõidukit; 5 Fokker 50 tüüpi õhusõidukit | Kõik õhusõidukid, v.a P4-KCA, P4-KCB; P4-EAS, P4-FAS, P4-GAS, P4-MAS; P4-NAS, P4-OAS, P4-PAS, P4-SAS, P4-TAS, P4-UAS, P4-VAS, P4-WAS, P4-YAS, P4-XAS; P4-HAS, P4-IAS, P4-JAS, P4-KAS, P4-LAS | Aruba (Madalmaade Kuningriik) |
| AIR BANGLADESH | 17 | BGD | Bangladesh | B747-269B | S2-ADT | Bangladesh |
| AIR SERVICE COMORES | 06-819/TA-15/DGACM | KMD | Komoorid | Kõik õhusõidukid, v.a LET 410 UVP | Kõik õhusõidukid, v.a D6-CAM (851336) | Komoorid |
| GABON AIRLINES (4) | CTA 0001/MTAC/ANAC | GBK | Gaboni Vabariik | Kõik õhusõidukid, v.a 1 Boeing B-767-200 tüüpi õhusõiduk | Kõik õhusõidukid, v.a TR-LHP | Gaboni Vabariik |
| IRAN AIR (5) | FS100 | IRA | Iraani Islamivabariik | Kõik õhusõidukid, v.a 14 A300 tüüpi õhusõidukit, 4 A310 tüüpi õhusõidukit, 9 B474 tüüpi õhusõidukit, 1 B737 tüüpi õhusõiduk, 6 A320 tüüpi õhusõidukit | Kõik õhusõidukid, v.a
  EP-IBA
  EP-IBB
  EP-IBC
  EP-IBD
  EP-IBG
  EP-IBH
  EP-IBI
  EP-IBJ
  EP-IBS
  EP-IBT
  EP-IBV
  EP-IBZ
  EP-ICE
  EP-ICF
  EP-IBK
  EP-IBL
  EP-IBP
  EP-IBQ
  EP-IAA
  EP-IAB
  EP-IBC
  EP-IBD
  EP-IAG
  EP-IAH
  EP-IAI
  EP-IAM
  EP-ICD
  EP-AGA
  EP-IEA
  EP-IEB
  EP-IED
  EP-IEE
  EP-IEF
  EP-IEG | Iraani Islamivabariik |
| NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG) | CTA 0003/MTAC/ANAC-G/DSA | NVS | Gaboni Vabariik | Kõik õhusõidukid, v.a 1 Challenger tüüpi õhusõiduk; 1 HS-125-800 tüüpi õhusõiduk CL601 | Kõik õhusõidukid, v.a TR-AAG, ZS-AFG | Gaboni Vabariik; Lõuna-Aafrika Vabariik |
| TAAG ANGOLA AIRLINES | 001 | DTA | Angola Vabariik | Kõik õhusõidukid, v.a 3 Boeing B-777 tüüpi õhusõidukit ja 4 Boeing B-737-700 tüüpi õhusõidukit | Kõik õhusõidukid, v.a D2-TED, D2-TEE, D2-TEF, D2-TBF, D2, TBG, D2-TBH, D2-TBJ | Angola Vabariik |
| UKRAINIAN MEDITERRANEAN | 164 | UKM | Ukraina | Kõik õhusõidukid, v.a üks MD-83 tüüpi õhusõiduk | Kõik õhusõidukid, v.a UR-CFF | Ukraina |

Lennuettevõtja juriidilise isiku nimi, mis on esitatud lennuettevõtja sertifikaadis (ja ärinimi, kui see on erinev)

Lennuettevõtja sertifikaadi (AOC) number

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennuettevõtja määramise number

Lennuettevõtja riik

Õhusõiduki liik, mille suhtes kohaldatakse piirangut

Registritunnus ja kui see on kättesaadav, siis seerianumber

Õhusõiduki registreerinud riik

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

DPRK

Kõik õhusõidukid, v.a 2 Tu 204 tüüpi õhusõidukit;

Kõik õhusõidukid, v.a P-632, P-633

DPRK

AFRIJET (2)

CTA 0002/MTAC/ANAC-G/DSA

Gaboni Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a 2 Falcon 50 tüüpi õhusõidukit; 1 Falcon 900 tüüpi õhusõiduk

Kõik õhusõidukid, v.a TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ

Gaboni Vabariik

AIR ASTANA (3)

AK-0388-09

KZR

Kasahstan

Kõik õhusõidukid, v.a 2 B767 tüüpi õhusõidukit; 4 B757 tüüpi õhusõidukit; 10 A319/320/321 tüüpi õhusõidukit; 5 Fokker 50 tüüpi õhusõidukit

Kõik õhusõidukid, v.a P4-KCA, P4-KCB; P4-EAS, P4-FAS, P4-GAS, P4-MAS; P4-NAS, P4-OAS, P4-PAS, P4-SAS, P4-TAS, P4-UAS, P4-VAS, P4-WAS, P4-YAS, P4-XAS; P4-HAS, P4-IAS, P4-JAS, P4-KAS, P4-LAS

Aruba (Madalmaade Kuningriik)

AIR BANGLADESH

17

BGD

Bangladesh

B747-269B

S2-ADT

Bangladesh

AIR SERVICE COMORES

06-819/TA-15/DGACM

KMD

Komoorid

Kõik õhusõidukid, v.a LET 410 UVP

Kõik õhusõidukid, v.a D6-CAM (851336)

Komoorid

GABON AIRLINES (4)

CTA 0001/MTAC/ANAC

GBK

Gaboni Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a 1 Boeing B-767-200 tüüpi õhusõiduk

Kõik õhusõidukid, v.a TR-LHP

Gaboni Vabariik

IRAN AIR (5)

FS100

IRA

Iraani Islamivabariik

Kõik õhusõidukid, v.a 14 A300 tüüpi õhusõidukit, 4 A310 tüüpi õhusõidukit, 9 B474 tüüpi õhusõidukit, 1 B737 tüüpi õhusõiduk, 6 A320 tüüpi õhusõidukit

Kõik õhusõidukid, v.a

EP-IBA

EP-IBB

EP-IBC

EP-IBD

EP-IBG

EP-IBH

EP-IBI

EP-IBJ

EP-IBS

EP-IBT

EP-IBV

EP-IBZ

EP-ICE

EP-ICF

EP-IBK

EP-IBL

EP-IBP

EP-IBQ

EP-IAA

EP-IAB

EP-IBC

EP-IBD

EP-IAG

EP-IAH

EP-IAI

EP-IAM

EP-ICD

EP-AGA

EP-IEA

EP-IEB

EP-IED

EP-IEE

EP-IEF

EP-IEG

Iraani Islamivabariik

NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG)

CTA 0003/MTAC/ANAC-G/DSA

NVS

Gaboni Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a 1 Challenger tüüpi õhusõiduk; 1 HS-125-800 tüüpi õhusõiduk CL601

Kõik õhusõidukid, v.a TR-AAG, ZS-AFG

Gaboni Vabariik; Lõuna-Aafrika Vabariik

TAAG ANGOLA AIRLINES

001

DTA

Angola Vabariik

Kõik õhusõidukid, v.a 3 Boeing B-777 tüüpi õhusõidukit ja 4 Boeing B-737-700 tüüpi õhusõidukit

Kõik õhusõidukid, v.a D2-TED, D2-TEE, D2-TEF, D2-TBF, D2, TBG, D2-TBH, D2-TBJ

Angola Vabariik

UKRAINIAN MEDITERRANEAN

164

UKM

Ukraina

Kõik õhusõidukid, v.a üks MD-83 tüüpi õhusõiduk

Kõik õhusõidukid, v.a UR-CFF

Ukraina

---

(1)  B lisas loetletud lennuettevõtjatel võib lubada kasutada liiklusõigusi juhul, kui kasutatakse õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonna, kindlustuse ja õhusõiduki kasutamiseks vajalike teenustega (wet-lease) lennuettevõtjalt, kelle suhtes tegevuskeeld ei kehti, tingimusel et täidetakse asjakohaseid ohutusnõudeid.

(2)  Afrijet is only allowed to use the specific aircraft mentioned for its current operations within the European Community.

(3)  Air Astana is only allowed to use the specific aircraft mentioned for its current operations within the European Community.

(4)  Lennuettevõtjal Gabon Airlines lubatakse kasutada ainult konkreetseid õhusõidukeid, mida on nimetatud seoses tema praeguse lennutegevusega Euroopa Ühenduse piires.

(5)  Lennuettevõtja Iran Air võib võib lennata Euroopa Liitu vaid juhul, kui ta kasutab teatavaid õhusõidukeid vastavalt käesoleva määruse põhjendustes 48 ja 49 sätestatud tingimustele.

---

| 31.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/50

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 274/2010,

30. märts 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 31. märtsil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. märts 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 156,4 |
| JO | 98,8 |
| MA | 166,6 |
| TN | 154,7 |
| TR | 123,2 |
| ZZ | 139,9 |
| 0707 00 05 | JO | 75,8 |
| MA | 108,5 |
| TR | 127,2 |
| ZZ | 103,8 |
| 0709 90 70 | MA | 142,0 |
| TR | 100,2 |
| ZZ | 121,1 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 53,2 |
| MA | 50,7 |
| TN | 46,9 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 52,2 |
| 0805 50 10 | EG | 63,7 |
| IL | 91,6 |
| MA | 49,1 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 71,7 |
| ZZ | 68,2 |
| 0808 10 80 | AR | 80,6 |
| BR | 89,2 |
| CA | 74,4 |
| CL | 94,4 |
| CN | 95,2 |
| MK | 23,6 |
| US | 132,0 |
| UY | 93,5 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 20 50 | AR | 78,4 |
| CL | 150,4 |
| CN | 35,0 |
| MX | 100,0 |
| UY | 106,8 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

156,4

JO

98,8

MA

166,6

TN

154,7

TR

123,2

ZZ

139,9

0707 00 05

JO

75,8

MA

108,5

TR

127,2

ZZ

103,8

0709 90 70

MA

142,0

TR

100,2

ZZ

121,1

0805 10 20

EG

47,6

IL

53,2

MA

50,7

TN

46,9

TR

62,7

ZZ

52,2

0805 50 10

EG

63,7

IL

91,6

MA

49,1

TR

64,8

ZA

71,7

ZZ

68,2

0808 10 80

AR

80,6

BR

89,2

CA

74,4

CL

94,4

CN

95,2

MK

23,6

US

132,0

UY

93,5

ZA

92,9

ZZ

86,2

0808 20 50

AR

78,4

CL

150,4

CN

35,0

MX

100,0

UY

106,8

ZA

92,6

ZZ

93,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 31.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/52

---

KOMISJONI OTSUS,

29. märts 2010,

millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ja kasutamine Inglismaal, Šotimaal ja Walesis vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1920 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/192/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (1) eriti selle artikli 30 lõikeid 5 ja 6,

võttes arvesse Shell U.K. Limited (edaspidi „Shell”) 15. oktoobril 2009 e-postiga esitatud taotlust,

olles pidanud nõu riigihankelepingute nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

| (1) | Direktiivi 2004/17/EÜ artikliga 27 lubati ostjatel, kes uurivad nafta või gaasi leiukohti või toodavad neid maavarasid Ühendkuningriigis, kohaldada teistsugust korda, kui oli ette nähtud tavapäraste eeskirjadega. Kõnealuse alternatiivse korraga kehtestati teatavad statistikaalased kohustused ja kohustus järgida asjade, ehitustööde ja teenuste hankelepingute sõlmimisel mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtteid, eriti hankekavatsusi käsitleva eelteabe avaldamisel ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2004/17/EÜ artikliga 27 lubati ostjatel, kes uurivad nafta või gaasi leiukohti või toodavad neid maavarasid Ühendkuningriigis, kohaldada teistsugust korda, kui oli ette nähtud tavapäraste eeskirjadega. Kõnealuse alternatiivse korraga kehtestati teatavad statistikaalased kohustused ja kohustus järgida asjade, ehitustööde ja teenuste hankelepingute sõlmimisel mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtteid, eriti hankekavatsusi käsitleva eelteabe avaldamisel ettevõtjatele.

| (2) | Artiklis 30 sätestatud mehhanismi, milles käsitletakse teatavatel juhtudel teatavate ettevõtjate suhtes kehtestatud erandeid direktiivi 2004/17/EÜ sätetest, kohaldatakse ka kõnealuse direktiivi artiklis 27 sätestatud ja eespool nimetatud vähendatud kohustuste suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Artiklis 30 sätestatud mehhanismi, milles käsitletakse teatavatel juhtudel teatavate ettevõtjate suhtes kehtestatud erandeid direktiivi 2004/17/EÜ sätetest, kohaldatakse ka kõnealuse direktiivi artiklis 27 sätestatud ja eespool nimetatud vähendatud kohustuste suhtes.

| (3) | Shell esitas 15. oktoobril 2009 komisjonile e-postiga direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 5 kohase taotluse. Artikli 30 lõike 5 esimese lõigu kohaselt teatas komisjon sellest Ühendkuningriigi ametiasutustele 21. oktoobri 2009. aasta kirjas, millele Ühendkuningriigi ametiasutused vastasid e-postiga 16. novembril 2009. Komisjon nõudis oma 17. novembri 2009. aasta e-kirjas Shellilt täiendavat teavet, mille Shell saatis e-postiga 25. novembril 2009. |
| --- | --- |

(3)

Shell esitas 15. oktoobril 2009 komisjonile e-postiga direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 5 kohase taotluse. Artikli 30 lõike 5 esimese lõigu kohaselt teatas komisjon sellest Ühendkuningriigi ametiasutustele 21. oktoobri 2009. aasta kirjas, millele Ühendkuningriigi ametiasutused vastasid e-postiga 16. novembril 2009. Komisjon nõudis oma 17. novembri 2009. aasta e-kirjas Shellilt täiendavat teavet, mille Shell saatis e-postiga 25. novembril 2009.

| (4) | Shelli esitatud taotlus käsitleb nafta ja maagaasi leiukohtade uurimist ning kasutamist Inglismaal, Šotimaal ja Walesis. Kooskõlas komisjoni kehtestatud eelmiste ühinemisotsustega (2) on taotluses kirjeldatud Shelli kolme eri tegevusala. Need on:






  a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine; |
| --- | --- | --- |

(4)

Shelli esitatud taotlus käsitleb nafta ja maagaasi leiukohtade uurimist ning kasutamist Inglismaal, Šotimaal ja Walesis. Kooskõlas komisjoni kehtestatud eelmiste ühinemisotsustega (2) on taotluses kirjeldatud Shelli kolme eri tegevusala. Need on:

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine;

| b) | nafta tootmine; |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine;

| c) | maagaasi tootmine. |
| --- | --- |

c)

maagaasi tootmine.

Vastavalt komisjoni eespool nimetatud otsustele hõlmab tootmine käesoleva otsuse kohaldamisel ka arendamist, st tulevaseks tootmiseks vajaliku asjakohase infrastruktuuri (naftaplatvormid, torujuhtmed, terminalid jms) loomist.

II.   ÕIGUSRAAMISTIK

| (5) | Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ELi õigusaktid, mis avavad konkurentsile asjaomase sektori või osa sellest, ning kohaldab neid. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletava tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ELi õigusaktid, mis avavad konkurentsile asjaomase sektori või osa sellest, ning kohaldab neid.

| (6) | Kuna Ühendkuningriik on rakendanud ja kohaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta), (3) ei tuleks juurdepääsu turule pidada piiratuks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 3 esimese lõigu tähenduses. Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata mitme kriteeriumi põhjal, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Ühendkuningriik on rakendanud ja kohaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta), (3) ei tuleks juurdepääsu turule pidada piiratuks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 3 esimese lõigu tähenduses. Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata mitme kriteeriumi põhjal, millest ükski ei ole iseenesest otsustav.

| (7) | Selleks et hinnata, kas asjaomased ettevõtjad on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile avatud, tuleb arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa ning kõnealuste turgude koondumise astet. Kuna käesoleva otsusega hõlmatud eri tegevused toimuvad eri tingimustes, tuleb iga tegevust/turgu hinnata eraldi. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et hinnata, kas asjaomased ettevõtjad on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile avatud, tuleb arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa ning kõnealuste turgude koondumise astet. Kuna käesoleva otsusega hõlmatud eri tegevused toimuvad eri tingimustes, tuleb iga tegevust/turgu hinnata eraldi.

| (8) | Käesolev otsus ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist.

III.   HINDAMINE

| (9) | Kõiki kolme kõnealuses taotluses käsitletavat tegevust (nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine, nafta tootmine ning maagaasi tootmine) on eespool põhjenduses 4 osutatud eelmistes komisjoni otsustes käsitatud eri tooteturgudena. Seepärast tuleb neid vaadelda eraldi. |
| --- | --- |

(9)

Kõiki kolme kõnealuses taotluses käsitletavat tegevust (nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine, nafta tootmine ning maagaasi tootmine) on eespool põhjenduses 4 osutatud eelmistes komisjoni otsustes käsitatud eri tooteturgudena. Seepärast tuleb neid vaadelda eraldi.

| (10) | Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt (4) moodustab nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ühe tooteturu, kuna eelnevalt ei ole võimalik kindlaks teha, kas leiukohtade uurimise käigus leitakse naftat või maagaasi. Lisaks on komisjoni pika aja jooksul väljakujunenud tava kohaselt kõnealuse turu geograafiline ulatus ülemaailmne. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt (4) moodustab nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine ühe tooteturu, kuna eelnevalt ei ole võimalik kindlaks teha, kas leiukohtade uurimise käigus leitakse naftat või maagaasi. Lisaks on komisjoni pika aja jooksul väljakujunenud tava kohaselt kõnealuse turu geograafiline ulatus ülemaailmne.

| (11) | Nafta ja maagaasi leiukohtade uurimisega tegelevate ettevõtjate turuosa võib mõõta kolme muutuja abil: kapitalikulud, tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht. Kapitalikulude kasutamine ettevõtja turuosa hindamiseks leiukohtade uurimise turul ei ole siiski osutunud sobivaks muu hulgas seepärast, et eri geograafilistes piirkondades tuleb teha väga erinevas mahus investeeringuid. Näiteks tuleb nafta ja maagaasi leiukohtade uurimiseks Põhjameres teha suuremaid investeeringuid kui leiukohtade uurimiseks Lähis-Idas. |
| --- | --- |

(11)

Nafta ja maagaasi leiukohtade uurimisega tegelevate ettevõtjate turuosa võib mõõta kolme muutuja abil: kapitalikulud, tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht. Kapitalikulude kasutamine ettevõtja turuosa hindamiseks leiukohtade uurimise turul ei ole siiski osutunud sobivaks muu hulgas seepärast, et eri geograafilistes piirkondades tuleb teha väga erinevas mahus investeeringuid. Näiteks tuleb nafta ja maagaasi leiukohtade uurimiseks Põhjameres teha suuremaid investeeringuid kui leiukohtade uurimiseks Lähis-Idas.

| (12) | Ettevõtjate turuosa hindamiseks kõnealuses sektoris on üldjuhul kasutatud kahte ülejäänud parameetrit: tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht (5). |
| --- | --- |

(12)

Ettevõtjate turuosa hindamiseks kõnealuses sektoris on üldjuhul kasutatud kahte ülejäänud parameetrit: tõestatud varud ja eeldatav tootmismaht (5).

| (13) | Kättesaadava teabe kohaselt (6) olid nafta ja maagaasi tõestatud koguvarud maailmas 31. detsembri 2008. aasta seisuga 385 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel. Shelli osa selles oli 1,759 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel, mis annab turuosaks 0,46 %. Ühendkuningriigi tõestatud nafta- ja maagaasivarud olid 1. jaanuari 2009. aasta seisuga pisut üle 0,88 miljardi kuupmeetri naftaekvivalendi standardtingimustel, (7) s.o pisut rohkem kui 0,22 %. Shelli osa selles on veelgi väiksem. Kättesaadava teabe kohaselt on nafta- ja maagaasi tõestatud varude ja tulevase eeldatava tootmismahu vahel otsene seos. Seega ei osuta miski kättesaadavas teabes sellele, et Shelli eeldatava tootmismahu alusel mõõdetud turuosa erineks oluliselt tõestatud varude alusel mõõdetud turuosast. Põhjendustes 14 ja 17 näidatakse Shelli ja tema põhikonkurentide turuosasid nii nafta- kui ka maagaasiturul. Arvestades seost tõestatud varude ja tegeliku tootmismahu vahel võib neid arve käsitada ka käesolevas dokumendis vaadeldava turu konkurentsiolukorra näitajatena. Leiukohtade uurimise turg ei ole väga kontsentreeritud Lisaks riigi omandusse kuuluvatele äriühingutele tegutsevad kõnealusel turul kaks rahvusvahelist vertikaalselt integreeritud eraettevõtjat, nn ülisuured ettevõtjad (super majors) BP ja ExxonMobil ning teatav arv nn suurettevõtjaid (majors). Need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk. |
| --- | --- |

(13)

Kättesaadava teabe kohaselt (6) olid nafta ja maagaasi tõestatud koguvarud maailmas 31. detsembri 2008. aasta seisuga 385 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel. Shelli osa selles oli 1,759 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel, mis annab turuosaks 0,46 %. Ühendkuningriigi tõestatud nafta- ja maagaasivarud olid 1. jaanuari 2009. aasta seisuga pisut üle 0,88 miljardi kuupmeetri naftaekvivalendi standardtingimustel, (7) s.o pisut rohkem kui 0,22 %. Shelli osa selles on veelgi väiksem. Kättesaadava teabe kohaselt on nafta- ja maagaasi tõestatud varude ja tulevase eeldatava tootmismahu vahel otsene seos. Seega ei osuta miski kättesaadavas teabes sellele, et Shelli eeldatava tootmismahu alusel mõõdetud turuosa erineks oluliselt tõestatud varude alusel mõõdetud turuosast. Põhjendustes 14 ja 17 näidatakse Shelli ja tema põhikonkurentide turuosasid nii nafta- kui ka maagaasiturul. Arvestades seost tõestatud varude ja tegeliku tootmismahu vahel võib neid arve käsitada ka käesolevas dokumendis vaadeldava turu konkurentsiolukorra näitajatena. Leiukohtade uurimise turg ei ole väga kontsentreeritud Lisaks riigi omandusse kuuluvatele äriühingutele tegutsevad kõnealusel turul kaks rahvusvahelist vertikaalselt integreeritud eraettevõtjat, nn ülisuured ettevõtjad (super majors) BP ja ExxonMobil ning teatav arv nn suurettevõtjaid (majors). Need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk.

| (14) | Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt (8) moodustab (toor)nafta tootmine ja tootmise arendamine eraldi tooteturu, mille geograafiline ulatus on ülemaailmne. Kättesaadava teabe kohaselt (9) oli maailma päevane naftatoodang 2008. aastal 81 820 miljonit barrelit. Samal aastal tootis Shell naftat 1 771 miljonit barrelit päevas ja seega oli tema turuosa 2,16 %. Käesoleva analüüsi puhul on oluline arvestada nii kõnealuse turu kontsentreerituse astet kui ka asjaomast turgu tervikuna. Sellega seoses märgib komisjon, et toornafta tootmise turgu iseloomustab riigi omandusse kuuluva kahe suure äriühingu, kahe rahvusvahelise vertikaalselt integreeritud eraettevõtja (nn ülisuured ettevõtjad e super majors) BP ja ExxonMobili, kelle turuosad naftatootmises olid 2008. aastal vastavalt 3,08 % ja 2,32 %), ning teatava hulga nn suurte ettevõtjate (majors) (10) kohalolek. Need tegurid näitavad, et turul tegutseb mitu ettevõtjat, kelle vahel peaks tõenäoliselt valitsema tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt (8) moodustab (toor)nafta tootmine ja tootmise arendamine eraldi tooteturu, mille geograafiline ulatus on ülemaailmne. Kättesaadava teabe kohaselt (9) oli maailma päevane naftatoodang 2008. aastal 81 820 miljonit barrelit. Samal aastal tootis Shell naftat 1 771 miljonit barrelit päevas ja seega oli tema turuosa 2,16 %. Käesoleva analüüsi puhul on oluline arvestada nii kõnealuse turu kontsentreerituse astet kui ka asjaomast turgu tervikuna. Sellega seoses märgib komisjon, et toornafta tootmise turgu iseloomustab riigi omandusse kuuluva kahe suure äriühingu, kahe rahvusvahelise vertikaalselt integreeritud eraettevõtja (nn ülisuured ettevõtjad e super majors) BP ja ExxonMobili, kelle turuosad naftatootmises olid 2008. aastal vastavalt 3,08 % ja 2,32 %), ning teatava hulga nn suurte ettevõtjate (majors) (10) kohalolek. Need tegurid näitavad, et turul tegutseb mitu ettevõtjat, kelle vahel peaks tõenäoliselt valitsema tõhus konkurents.

| (15) | Eelmises komisjoni otsuses, (11) mis käsitleb lõpptarbijate gaasivarustust, on eristatud madala kütteväärtusega ja kõrge kütteväärtusega gaasi. Komisjon on kaalunud ka võimalust eristada veeldatud maagaasi (LNG) tarneid ja maagaasi tarneid gaasijaotusvõrgu kaudu (12). Järgnevas komisjoni otsuses, (13) mis käsitles muu hulgas maagaasi tootmist ja selle tootmise arendamist, on jäetud lahtiseks küsimus, kas kõnealuse otsuse tähenduses on madala kütteväärtusega gaasi, kõrge kütteväärtusega gaasi ja veeldatud maagaasi turud eraldi turud, või mitte, kuna „lõpphinnang ei olene vastuvõetud määratlusest”. Ka käesoleva otsuse kohaldamisel võib kõnealuse küsimuse jätta lahtiseks järgmistel põhjustel:






  — | Shell ei tooda veeldatud maagaasi; |
| --- | --- | --- |

(15)

Eelmises komisjoni otsuses, (11) mis käsitleb lõpptarbijate gaasivarustust, on eristatud madala kütteväärtusega ja kõrge kütteväärtusega gaasi. Komisjon on kaalunud ka võimalust eristada veeldatud maagaasi (LNG) tarneid ja maagaasi tarneid gaasijaotusvõrgu kaudu (12). Järgnevas komisjoni otsuses, (13) mis käsitles muu hulgas maagaasi tootmist ja selle tootmise arendamist, on jäetud lahtiseks küsimus, kas kõnealuse otsuse tähenduses on madala kütteväärtusega gaasi, kõrge kütteväärtusega gaasi ja veeldatud maagaasi turud eraldi turud, või mitte, kuna „lõpphinnang ei olene vastuvõetud määratlusest”. Ka käesoleva otsuse kohaldamisel võib kõnealuse küsimuse jätta lahtiseks järgmistel põhjustel:

—

Shell ei tooda veeldatud maagaasi;

| — | Shell U.K. Limited tegutseb Suurbritannias (Šotimaal, Inglismaal ja Walesis), kus gaasi hetketurul (nn National Balancing Point) ei eristata madala kütteväärtusega ja kõrge kütteväärtusega maagaasi. National Grid plc (Briti riiklik gaasivõrguoperaator) teostab järelevalvet võrku suunatava gaasi kvaliteedi üle. |
| --- | --- |

—

Shell U.K. Limited tegutseb Suurbritannias (Šotimaal, Inglismaal ja Walesis), kus gaasi hetketurul (nn National Balancing Point) ei eristata madala kütteväärtusega ja kõrge kütteväärtusega maagaasi. National Grid plc (Briti riiklik gaasivõrguoperaator) teostab järelevalvet võrku suunatava gaasi kvaliteedi üle.

| (16) | Eelmistes komisjoni otsustes (14) käsitati geograafilise turuna Euroopa Majanduspiirkonda ja teataval määral ka Venemaad ja Alžeeriat. |
| --- | --- |

(16)

Eelmistes komisjoni otsustes (14) käsitati geograafilise turuna Euroopa Majanduspiirkonda ja teataval määral ka Venemaad ja Alžeeriat.

| (17) | Kättesaadava teabe kohaselt (15) oli maagaasi kogutoodang ELis 2008. aastal 190,3 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel ja maagaasi kogutoodang Euroopa Majanduspiirkonnas samal aastal 289,5 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel. Shelli maagaasitoodang 2008. aastal oli 37,60 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel, mis annab turuosaks 12,99 %. Venemaa ja Alžeeria maagaasitoodang oli 2008. aastal vastavalt 601,7 ja 86,5 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel. Euroopa Majanduspiirkonna ning Venemaa ja Alžeeria kogutoodang oli seega 976,7 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel, millest Shelli osa moodustas 3,85 %. Kontsentreerituse aste maagaasi tootmise turul on samuti madal, arvestades nn ülisuurte ettevõtjate (ExxonMobil ja BP, kelle turuosad on keskmiselt vastavalt (10–20) % ja (5–10) %), ja nn suurte ettevõtjate (Statoil ja Total, kelle turuosad on vastavalt (10–20 %) and (5–10) %, ning riigi omandusse kuuluva kahe suure äriühingu, nimelt Venemaa Gazpromi ja Alžeeria Sonatrachi (mille turuosad on vastavalt (30–40) % ja (10–20) % (16) kohaolekut). Ka need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk. |
| --- | --- |

(17)

Kättesaadava teabe kohaselt (15) oli maagaasi kogutoodang ELis 2008. aastal 190,3 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel ja maagaasi kogutoodang Euroopa Majanduspiirkonnas samal aastal 289,5 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel. Shelli maagaasitoodang 2008. aastal oli 37,60 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel, mis annab turuosaks 12,99 %. Venemaa ja Alžeeria maagaasitoodang oli 2008. aastal vastavalt 601,7 ja 86,5 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel. Euroopa Majanduspiirkonna ning Venemaa ja Alžeeria kogutoodang oli seega 976,7 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel, millest Shelli osa moodustas 3,85 %. Kontsentreerituse aste maagaasi tootmise turul on samuti madal, arvestades nn ülisuurte ettevõtjate (ExxonMobil ja BP, kelle turuosad on keskmiselt vastavalt (10–20) % ja (5–10) %), ja nn suurte ettevõtjate (Statoil ja Total, kelle turuosad on vastavalt (10–20 %) and (5–10) %, ning riigi omandusse kuuluva kahe suure äriühingu, nimelt Venemaa Gazpromi ja Alžeeria Sonatrachi (mille turuosad on vastavalt (30–40) % ja (10–20) % (16) kohaolekut). Ka need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk.

IV.   JÄRELDUSED

| (18) | Võttes arvesse põhjendustes 5–17 käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Inglismaa, Šotimaa ja Walesi puhul täidetuks järgmiste teenuste osas:






  a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine; |
| --- | --- | --- |

(18)

Võttes arvesse põhjendustes 5–17 käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Inglismaa, Šotimaa ja Walesi puhul täidetuks järgmiste teenuste osas:

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine;

| b) | nafta tootmine; |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine;

| c) | maagaasi tootmine. |
| --- | --- |

c)

maagaasi tootmine.

| (19) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada tellijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada Inglismaal, Šotimaal ja Walesis põhjenduse 18 punktides a–c loetletud teenuste osutamist, ega projektikonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks nimetatud geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

(19)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada tellijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada Inglismaal, Šotimaal ja Walesis põhjenduse 18 punktides a–c loetletud teenuste osutamist, ega projektikonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks nimetatud geograafilistes piirkondades.

| (20) | Käesolev otsus lähtub 2009. aasta oktoobrist detsembrini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud Shelli ja Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud teabes. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused enam täidetud, |
| --- | --- |

(20)

Käesolev otsus lähtub 2009. aasta oktoobrist detsembrini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud Shelli ja Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud teabes. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused enam täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata lepingute suhtes, mille on sõlminud ostjad ja mille eesmärk on võimaldada järgmiste teenuste osutamist Inglismaal, Šotimaal ja Walesis:

| a) | nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine; |
| --- | --- |

a)

nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine;

| b) | nafta tootmine; |
| --- | --- |

b)

nafta tootmine;

| c) | maagaasi tootmine. |
| --- | --- |

c)

maagaasi tootmine.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 29. märts 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Michel BARNIER

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Vt eelkõige komisjoni 29. septembri 1999. aasta otsus 2004/284/EÜ, millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (juhtum nr IV/M.1383 – Exxon/Mobil) (ELT L 103, 7.4.2004, lk 1) ning järgnevad otsused, muu hulgas komisjoni 3. mai 2007. aasta otsus, millega koondumine kuulutatakse vastavaks ühisturu nõuetega (juhtum nr IV/M.4545 – Statoil/Hydro) vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004.

2

(3)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

3

(4)  Vt eelkõige eespool nimetatud otsust Exxon/Mobil kohta ning hilisemat komisjoni 19. novembri 2007. aasta otsust, millega koondumine kuulutatakse vastavaks ühisturu nõuetega (Juhtum COMP/M.4934 – Kazmunaigaz/Rompetrol) vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004.

4

(5)  Vt eelkõige otsust Exxon/Mobili kohta (põhjendused 25 ja 27).

5

(6)  Vt taotluse punkt 5.2.1 ja seal osutatud allikad, eelkõige sellele lisatud „BP Statistical Review of World Energy, June 2009”.

6

BP Statistical Review of World Energy

(7)  St 0,34 triljonit kuupmeetrit maagaasi standardtingimustel e 0,34 miljardit kuupmeetrit naftaekvivalenti standardtingimustel ning 3 400 miljonit barrelit naftat e 0,540 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel, seega kokku 0,88 miljardit kuupmeetrit standardtingimustel.

7

(8)  Vt eelkõige otsust Exxon/Mobil kohta eespool ning hilisemat juhtumit Kazmunaigaz/Rompetrol).

8

(9)  Vt taotlusele lisatud BP Statistical Review of World Energy, juuni 2009, lk 8, (edaspidi „BP Statistika”).

9

BP Statistical Review of World Energy

(10)  Suurte ettevõtjate turuosad on ülisuurte ettevõtjate omast väiksemad.

10

(11)  Komisjoni otsus 2007/194/EÜ, 14. november 2006, koondumise kokkusobivuse kohta ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (juhtum COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez) (ELT L 88, 29.3.2007, lk 47).

11

(12)  Vt eelkõige eespool osutatud otsus Gaz de France/Suez kohta.

12

(13)  Eespool nimetatud otsus Statoil/Hydro kohta, punkt 12.

13

(14)  Vt nt põhjenduses 4 nimetatud otsused.

14

(15)  Vt eelkõige BP statistika, lk 24.

15

(16)  Vt otsust Statoil/Hydro kohta.

16

---

| 31.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 84/56 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 84/56

---

KOMISJONI OTSUS,

29. märts 2010,

millega muudetakse otsust 2003/135/EÜ seoses metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavadega Nordrhein-Westfahleni ja Rheinland-Pfalzi (Saksamaa) teatavatel aladel

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1931 all)

(Ainult saksa- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(2010/193/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 viiendat lõiku ja artikli 20 lõike 2 viiendat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade klassikalise katku vastu võitlemise ühe meetmena võttis komisjon 27. veebruaril 2003. aastal vastu otsuse 2003/135/EÜ, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimiseks ja metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks Saksamaa Alam-Saksi, Nordrhein-Westfaleni, Rheinland-Pfalzi ja Saarimaa liidumaades (2). |
| --- | --- |

(1)

Sigade klassikalise katku vastu võitlemise ühe meetmena võttis komisjon 27. veebruaril 2003. aastal vastu otsuse 2003/135/EÜ, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimiseks ja metssigade erakorraliseks vaktsineerimiseks Saksamaa Alam-Saksi, Nordrhein-Westfaleni, Rheinland-Pfalzi ja Saarimaa liidumaades (2).

| (2) | Saksamaa on komisjoni teavitanud kõnealuse haiguse hiljutisest arengust metssigadel Nordrhein-Westfaleni ja Rheinland-Pfalzi liidumaa teatavatel aladel. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa on komisjoni teavitanud kõnealuse haiguse hiljutisest arengust metssigadel Nordrhein-Westfaleni ja Rheinland-Pfalzi liidumaa teatavatel aladel.

| (3) | Nimetatud teave näitab, et metssigadel esinev sigade klassikaline katk on Rheinland-Pfalzi lõunaosas ja Eifeli piirkonnas likvideeritud. Seega ei ole metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavasid nimetatud aladel enam vaja kohaldada. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud teave näitab, et metssigadel esinev sigade klassikaline katk on Rheinland-Pfalzi lõunaosas ja Eifeli piirkonnas likvideeritud. Seega ei ole metssigadel esineva sigade klassikalise katku likvideerimise ja metssigade erakorralise vaktsineerimise kavasid nimetatud aladel enam vaja kohaldada.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2003/135/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2003/135/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/135/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile ja Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 29. märts 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.

1

(2)  ELT L 53, 28.2.2003, lk 47.

2

---

LISA

„LISA

1.   ALAD, KUS ON KASUTUSEL LIKVIDEERIMISKAVAD:

A.   Rheinland-Pfalzi liidumaa:

| a) | Altenkircheni ja Neuwiedi kreis; |
| --- | --- |

a)

Altenkircheni ja Neuwiedi kreis;

| b) | Westerwaldi kreis: haldusüksused Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod ja Westerburg, maanteest A48 põhja pool asuv Höhr-Grenzhauseni haldusüksus, maanteest A3 põhja pool asuv Montabauri haldusüksus ja maanteedest A48 ja A3 põhja pool asuv Wirgesi haldusüksus; |
| --- | --- |

b)

Westerwaldi kreis: haldusüksused Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod ja Westerburg, maanteest A48 põhja pool asuv Höhr-Grenzhauseni haldusüksus, maanteest A3 põhja pool asuv Montabauri haldusüksus ja maanteedest A48 ja A3 põhja pool asuv Wirgesi haldusüksus;

| c) | Landkreis Südwestpfalz: haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben, Rodalben ja Wallhalben; |
| --- | --- |

c)

Landkreis Südwestpfalz: haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben, Rodalben ja Wallhalben;

| d) | Kaiserslauterni kreis: kiirteest A6 lõunas asuvad haldusüksused Bruchmühlbach-Miesau, Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl; |
| --- | --- |

d)

Kaiserslauterni kreis: kiirteest A6 lõunas asuvad haldusüksused Bruchmühlbach-Miesau, Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl;

| e) | Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõunas; |
| --- | --- |

e)

Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõunas;

B.   Nordrhein-Westfaleni liidumaa:

| a) | Rhein-Siegi kreis: linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much; |
| --- | --- |

a)

Rhein-Siegi kreis: linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much;

| b) | Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden; |
| --- | --- |

b)

Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden;

| c) | Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus; |
| --- | --- |

c)

Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus;

| d) | Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen; |
| --- | --- |

d)

Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen;

| e) | Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born; |
| --- | --- |

e)

Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born;

| f) | Kölni ja Bonni linnas Reini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused; |
| --- | --- |

f)

Kölni ja Bonni linnas Reini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused;

| g) | Leverkuseni linn; |
| --- | --- |

g)

Leverkuseni linn;

| h) | Rheinisch-Bergische kreis; |
| --- | --- |

h)

Rheinisch-Bergische kreis;

| i) | Oberbergische kreis. |
| --- | --- |

i)

Oberbergische kreis.

2.   ALAD, KUS ON KASUTUSEL ERAKORRALISE VAKTSINEERIMISE KAVAD:

A.   Rheinland-Pfalzi liidumaa:

| a) | Altenkircheni ja Neuwiedi kreis; |
| --- | --- |

a)

Altenkircheni ja Neuwiedi kreis;

| b) | Westerwaldi kreis: haldusüksused Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod ja Westerburg, maanteest A48 põhja pool asuv Höhr-Grenzhauseni haldusüksus, maanteest A3 põhja pool asuv Montabauri haldusüksus ja maanteedest A48 ja A3 põhja pool asuv Wirgesi haldusüksus; |
| --- | --- |

b)

Westerwaldi kreis: haldusüksused Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod ja Westerburg, maanteest A48 põhja pool asuv Höhr-Grenzhauseni haldusüksus, maanteest A3 põhja pool asuv Montabauri haldusüksus ja maanteedest A48 ja A3 põhja pool asuv Wirgesi haldusüksus;

| c) | Landkreis Südwestpfalz: haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben, Rodalben ja Wallhalben; |
| --- | --- |

c)

Landkreis Südwestpfalz: haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben, Rodalben ja Wallhalben;

| d) | Kaiserslauterni kreis: kiirteest A6 lõunas asuvad haldusüksused Bruchmühlbach-Miesau, Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl; |
| --- | --- |

d)

Kaiserslauterni kreis: kiirteest A6 lõunas asuvad haldusüksused Bruchmühlbach-Miesau, Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl;

| e) | Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõunas; |
| --- | --- |

e)

Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõunas;

B.   Nordrhein-Westfaleni liidumaa:

| a) | Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf; Rheinbachi linnas paikkonnad Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg; Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Obendorf, linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much; |
| --- | --- |

a)

Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf; Rheinbachi linnas paikkonnad Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg; Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Obendorf, linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much;

| b) | Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden; |
| --- | --- |

b)

Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden;

| c) | Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus; |
| --- | --- |

c)

Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus;

| d) | Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen; |
| --- | --- |

d)

Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen;

| e) | Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born; |
| --- | --- |

e)

Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born;

| f) | Kölni ja Bonni linnas Rheini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused; |
| --- | --- |

f)

Kölni ja Bonni linnas Rheini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused;

| g) | Leverkuseni linn; |
| --- | --- |

g)

Leverkuseni linn;

| h) | Rheinisch-Bergische kreis; |
| --- | --- |

h)

Rheinisch-Bergische kreis;

| i) | Oberbergische kreis.” |
| --- | --- |

i)

Oberbergische kreis.”

---