# Euroopa Liidu L 48/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.048.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 48 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide25. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.048.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 48

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide25. veebruar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 151/2010, 22. veebruar 2010, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 152/2010, 23. veebruar 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 153/2010, 23. veebruar 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 154/2010, 24. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 155/2010, 24. veebruar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 156/2010, 24. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul | 11 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/115/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 23. veebruar 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 972 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2010/116/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 24. veebruar 2010, millega lõpetatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 17 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 151/2010, 22. veebruar 2010, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 152/2010, 23. veebruar 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 153/2010, 23. veebruar 2010, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

5

Komisjoni määrus (EL) nr 154/2010, 24. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

7

Komisjoni määrus (EL) nr 155/2010, 24. veebruar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

9

Komisjoni määrus (EL) nr 156/2010, 24. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul

11

OTSUSED

2010/115/EL

*

Komisjoni otsus, 23. veebruar 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 972 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 972 all)

1

12

2010/116/EL

*

Komisjoni otsus, 24. veebruar 2010, millega lõpetatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

17

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 660/07/COL, 12. detsember 2007, suurenenud sotsiaalkindlustusmaksete hüvitamise kohta Hurtigruteni äriühingutele (Norra) | 19 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 433/09/COL, 30. oktoober 2009, millega seitsmekümne kolmandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju | 27 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 660/07/COL, 12. detsember 2007, suurenenud sotsiaalkindlustusmaksete hüvitamise kohta Hurtigruteni äriühingutele (Norra)

19

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 433/09/COL, 30. oktoober 2009, millega seitsmekümne kolmandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 151/2010,

22. veebruar 2010,

millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 9 lõiget 1,

võttes arvesse ettepanekut, mille esitas Euroopa Komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 260/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes. Kolme äriühingu suhtes on kehtestatud individuaalsed tollimaksumäärad, mis ulatuvad 17 % kuni 38,8 %. Jääktollimaksumäär on 63,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 260/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes. Kolme äriühingu suhtes on kehtestatud individuaalsed tollimaksumäärad, mis ulatuvad 17 % kuni 38,8 %. Jääktollimaksumäär on 63,5 %.

1.2.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | 2008. aasta mais sai komisjon ühelt teatavaid Hiinast pärit volframelektroode eksportivalt tootjalt osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mis põhines algmääruse artikli 11 lõikel 3. |
| --- | --- |

(2)

2008. aasta mais sai komisjon ühelt teatavaid Hiinast pärit volframelektroode eksportivalt tootjalt osalise vahepealse läbivaatamise taotluse, mis põhines algmääruse artikli 11 lõikel 3.

| (3) | Taotluse esitas äriühing Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. (edaspidi „SWT” või „taotluse esitaja”). |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitas äriühing Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. (edaspidi „SWT” või „taotluse esitaja”).

| (4) | Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et võrreldes arvestuslikke normaalväärtusi ja Euroopa Liidu ekspordihindu on taotluse esitaja dumpingumarginaal märkimisväärselt väiksem kui meetmega kehtestatud määr ning meetme kohaldamine kehtestatud tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et võrreldes arvestuslikke normaalväärtusi ja Euroopa Liidu ekspordihindu on taotluse esitaja dumpingumarginaal märkimisväärselt väiksem kui meetmega kehtestatud määr ning meetme kohaldamine kehtestatud tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik.

1.3.   Algatamine

| (5) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas esmapilgul usutavad tõendid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) äriühinguga SWT seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vaatlusalune toode on samasugune nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 260/2007, st Hiina Rahvavabariigist pärit vähemalt 94 massiprotsendi osas volframit sisaldavad volframist keevituselektroodid, v.a üksnes aglomeerimisel saadud, mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata ning kuuluvad CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 alla. |
| --- | --- |

(5)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist tegi komisjon kindlaks, et on olemas esmapilgul usutavad tõendid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, ja teatas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) äriühinguga SWT seotud dumpingu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. Vaatlusalune toode on samasugune nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 260/2007, st Hiina Rahvavabariigist pärit vähemalt 94 massiprotsendi osas volframit sisaldavad volframist keevituselektroodid, v.a üksnes aglomeerimisel saadud, mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata ning kuuluvad CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 alla.

| (6) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008. |
| --- | --- |

(6)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008.

| (7) | Komisjon teatas taotluse esitajale, Euroopa Liidu tootmisharu ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas taotluse esitajale, Euroopa Liidu tootmisharu ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

2.   TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (8) | Äriühing SWT võttis oma 9. novembril 2009 saadetud kirjaga tagasi taotluse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise kohta. Hiljutise majanduskriisi tõttu on taotluse esitaja hakanud revideerima oma tegevuse majandusliku elujõulisuse teatavaid aspekte. |
| --- | --- |

(8)

Äriühing SWT võttis oma 9. novembril 2009 saadetud kirjaga tagasi taotluse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise kohta. Hiljutise majanduskriisi tõttu on taotluse esitaja hakanud revideerima oma tegevuse majandusliku elujõulisuse teatavaid aspekte.

| (9) | Euroopa Liidu tootmisharu esindajate arvamuse kohaselt olid taotleja esitatud põhjendused taotluse tagasivõtmiseks kaudsed ning ei olnud seepärast vastuvõetavad. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu tootmisharu esindajate arvamuse kohaselt olid taotleja esitatud põhjendused taotluse tagasivõtmiseks kaudsed ning ei olnud seepärast vastuvõetavad.

| (10) | Kuna läbivaatamise taotlus esitati juba 2008. aasta mais, st enne majanduskriisi algust ja kuna taotluse esitaja võttis selle tagasi pärast kõnealuse kriisi algust, kui läbivaatamine alles kestis ega olnud lõpetatud, on komisjon arvamusel, et tagasivõtmine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(10)

Kuna läbivaatamise taotlus esitati juba 2008. aasta mais, st enne majanduskriisi algust ja kuna taotluse esitaja võttis selle tagasi pärast kõnealuse kriisi algust, kui läbivaatamine alles kestis ega olnud lõpetatud, on komisjon arvamusel, et tagasivõtmine on põhjendatud.

| (11) | Kaaluti, kas on õigustatud läbivaatamise jätkamine ex officio. Komisjoni talitused leidsid, et läbivaatamise lõpetamine ei mõjuta kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid ning ei esitatud ka kaalukaid põhjendusi selle kohta, et läbivaatamise lõpetamine oleks Euroopa Liidu huvidega vastuolus. Seega tuleks läbivaatamine lõpetada. |
| --- | --- |

(11)

Kaaluti, kas on õigustatud läbivaatamise jätkamine ex officio. Komisjoni talitused leidsid, et läbivaatamise lõpetamine ei mõjuta kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid ning ei esitatud ka kaalukaid põhjendusi selle kohta, et läbivaatamise lõpetamine oleks Euroopa Liidu huvidega vastuolus. Seega tuleks läbivaatamine lõpetada.

| (12) | Huvitatud isikutele teatati, et läbivaatamine kavatsetakse lõpetada ja anti võimalus esitada märkusi. Ükski esitatud märkus ei andnud põhjust muuta põhjendustes 10 ja 11 esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(12)

Huvitatud isikutele teatati, et läbivaatamine kavatsetakse lõpetada ja anti võimalus esitada märkusi. Ükski esitatud märkus ei andnud põhjust muuta põhjendustes 10 ja 11 esitatud järeldusi.

| (13) | Seepärast tehakse järeldus, et teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide importi käsitlev läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata, |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tehakse järeldus, et teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide importi käsitlev läbivaatamine tuleks lõpetada kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid muutmata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes rakendatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine, mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 3, ilma et muudetaks kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 22. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 72, 13.3.2007, lk 1.

2

(3)  ELT C 309, 4.12.2008, lk 11.

3

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 152/2010,

23. veebruar 2010,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Tumerohelistest elektrikaablitest koos 160 läbipaistva minihõõglambiga (1,5 V/0,5 W) toode, mis moodustab võrgu mõõtmetega 320 × 150 cm (nn valgusvõrk). Võrgusilmade suurus on 19 × 19 cm, nii et lampide vahe on umbes 19 cm.
  Toode on esitatud jaemüügipakendis koos 24 V madalpingetrafo, 8 konksuga vaakumhaaratsiga ja 10 varulambiga.
  Valgusvõrk on kasutatav nii sise- kui ka välistingimustes.
  Toode on ette nähtud näiteks jõulupuu või akna kaunistamiseks. | 9405 30 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9405 ja 9405 30 00 sõnastusega.
  Võrgu mõõtmed võimaldavad selle hõlpsasti üle jõulupuu laotada ja selle katta. Kaablite värvus ja 19 × 19 cm võrgusilmad tagavad selle, et võrgu vedamisel üle okste tippude tüvele lähemale ei ole juhtmeid ega lampe näha, kui lambid põlevad, kuid tuled paistavad läbi okste ja mõjuvad ühtlaselt dekoratiivsena.
  Ehkki toodet võib kasutada muuks otstarbeks, osutavad selle eesmärk ja kindlakstehtavad omadused sellele, et toode on ette nähtud jõulupuu kaunistamiseks tuledega.
  Seega tuleb toode klassifitseerida elektriliste jõuluküünaldena CN-koodi 9405 30 00 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Tumerohelistest elektrikaablitest koos 160 läbipaistva minihõõglambiga (1,5 V/0,5 W) toode, mis moodustab võrgu mõõtmetega 320 × 150 cm (nn valgusvõrk). Võrgusilmade suurus on 19 × 19 cm, nii et lampide vahe on umbes 19 cm.

Toode on esitatud jaemüügipakendis koos 24 V madalpingetrafo, 8 konksuga vaakumhaaratsiga ja 10 varulambiga.

Valgusvõrk on kasutatav nii sise- kui ka välistingimustes.

Toode on ette nähtud näiteks jõulupuu või akna kaunistamiseks.

9405 30 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9405 ja 9405 30 00 sõnastusega.

Võrgu mõõtmed võimaldavad selle hõlpsasti üle jõulupuu laotada ja selle katta. Kaablite värvus ja 19 × 19 cm võrgusilmad tagavad selle, et võrgu vedamisel üle okste tippude tüvele lähemale ei ole juhtmeid ega lampe näha, kui lambid põlevad, kuid tuled paistavad läbi okste ja mõjuvad ühtlaselt dekoratiivsena.

Ehkki toodet võib kasutada muuks otstarbeks, osutavad selle eesmärk ja kindlakstehtavad omadused sellele, et toode on ette nähtud jõulupuu kaunistamiseks tuledega.

Seega tuleb toode klassifitseerida elektriliste jõuluküünaldena CN-koodi 9405 30 00 alla.

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 153/2010,

23. veebruar 2010,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Papist toode nn ruumpildiraamatu („pop-up book”) kujul, trükitud lehekülgedega, millest kahel on mängutegevusega seotud lühike tekst.
  Raamatul on veel kuus lehekülge, mis avatuna kujutavad mitut kolmemõõtmelist kosmosejaama sektsiooni.
  Tootel on ka lehekülg seisvate papist figuuridega, mida saab lehest välja vajutada ja paigutada kosmosejaama eri osadesse. | 9503 00 99 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 49 märkuse 1 punktiga c ning CN-koodide 9503 00 ja 9503 00 99 sõnastusega.
  Toote omadusi (ehitust) arvesse võttes on see ette nähtud põhiliselt mängimiseks.
  Laste pildiraamatud, sh seisvate või liigutatavate figuuridega või osaliselt välja lõigatud piltidega raamatud tuleb klassifitseerida rubriiki 4903 (laste pildiraamatud, joonistus- ja värvimisalbumid), välja arvatud juhul, kui toode on põhiliselt mänguasi. Tooted, mis on mänguasjad, ei kuulu rubriiki 4903 ning need tuleb klassifitseerida gruppi 95 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 4903).
  Grupi 95 kaubad ei kuulu grupi 49 märkuse 1 punkti c põhjal gruppi 49.
  Seega tuleb toode klassifitseerida kui mänguasi rubriiki 9503. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Papist toode nn ruumpildiraamatu („pop-up book”) kujul, trükitud lehekülgedega, millest kahel on mängutegevusega seotud lühike tekst.

Raamatul on veel kuus lehekülge, mis avatuna kujutavad mitut kolmemõõtmelist kosmosejaama sektsiooni.

Tootel on ka lehekülg seisvate papist figuuridega, mida saab lehest välja vajutada ja paigutada kosmosejaama eri osadesse.

9503 00 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 49 märkuse 1 punktiga c ning CN-koodide 9503 00 ja 9503 00 99 sõnastusega.

Toote omadusi (ehitust) arvesse võttes on see ette nähtud põhiliselt mängimiseks.

Laste pildiraamatud, sh seisvate või liigutatavate figuuridega või osaliselt välja lõigatud piltidega raamatud tuleb klassifitseerida rubriiki 4903 (laste pildiraamatud, joonistus- ja värvimisalbumid), välja arvatud juhul, kui toode on põhiliselt mänguasi. Tooted, mis on mänguasjad, ei kuulu rubriiki 4903 ning need tuleb klassifitseerida gruppi 95 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 4903).

Grupi 95 kaubad ei kuulu grupi 49 märkuse 1 punkti c põhjal gruppi 49.

Seega tuleb toode klassifitseerida kui mänguasi rubriiki 9503.

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 154/2010,

24. veebruar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25 veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 114,6 |
| JO | 88,1 |
| MA | 88,3 |
| TN | 123,7 |
| TR | 110,4 |
| ZZ | 105,0 |
| 0707 00 05 | EG | 216,8 |
| JO | 138,7 |
| TR | 148,0 |
| ZZ | 167,8 |
| 0709 90 70 | IL | 265,5 |
| MA | 132,0 |
| TR | 168,0 |
| ZZ | 188,5 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 53,4 |
| MA | 49,6 |
| TN | 56,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 20 10 | EG | 65,1 |
| IL | 139,6 |
| MA | 89,2 |
| TR | 87,0 |
| ZZ | 95,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,8 |
| EG | 69,6 |
| IL | 97,7 |
| JM | 97,9 |
| MA | 111,7 |
| PE | 62,6 |
| PK | 34,1 |
| TR | 60,0 |
| ZZ | 73,8 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 73,1 |
| MA | 68,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 71,0 |
| 0808 10 80 | CA | 77,1 |
| CL | 59,9 |
| CN | 68,5 |
| MK | 24,7 |
| US | 130,3 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,8 |
| CL | 75,8 |
| CN | 75,8 |
| US | 92,0 |
| ZA | 101,0 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

114,6

JO

88,1

MA

88,3

TN

123,7

TR

110,4

ZZ

105,0

0707 00 05

EG

216,8

JO

138,7

TR

148,0

ZZ

167,8

0709 90 70

IL

265,5

MA

132,0

TR

168,0

ZZ

188,5

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

45,2

IL

53,4

MA

49,6

TN

56,7

TR

61,9

ZZ

53,4

0805 20 10

EG

65,1

IL

139,6

MA

89,2

TR

87,0

ZZ

95,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,8

EG

69,6

IL

97,7

JM

97,9

MA

111,7

PE

62,6

PK

34,1

TR

60,0

ZZ

73,8

0805 50 10

EG

76,3

IL

73,1

MA

68,6

TR

66,0

ZZ

71,0

0808 10 80

CA

77,1

CL

59,9

CN

68,5

MK

24,7

US

130,3

ZZ

72,1

0808 20 50

AR

83,8

CL

75,8

CN

75,8

US

92,0

ZA

101,0

ZZ

85,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 155/2010,

24. veebruar 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 150/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 150/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 47, 24.2.2010, lk 14.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 25. veebruarist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 42,05 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,05 | 2,29 |
| 1701 12 10 (1) | 42,05 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,05 | 1,99 |
| 1701 91 00 (2) | 48,21 | 3,01 |
| 1701 99 10 (2) | 48,21 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,21 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

42,05

0,00

1701 11 90 (1)

42,05

2,29

1701 12 10 (1)

42,05

0,00

1701 12 90 (1)

42,05

1,99

1701 91 00 (2)

48,21

3,01

1701 99 10 (2)

48,21

0,00

1701 99 90 (2)

48,21

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 156/2010,

24. veebruar 2010,

millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni kindlaksmääratava koguselise piirangu ulatuses.

| (2) | Komisjoni 3. veebruari 2010. aasta määruses (EL) nr 94/2010 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline lisapiirang 2009/2010. turustusaastaks) (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 3. veebruari 2010. aasta määruses (EL) nr 94/2010 (millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline lisapiirang 2009/2010. turustusaastaks) (3) on sätestatud eespool nimetatud piirangud.

| (3) | Ekspordilitsentsi taotlustega hõlmatud suhkrukogused on ületanud määruses (EL) nr 94/2010 sätestatud kõnealuse koguselise piirangu. Seepärast tuleks ajavahemikul 15. veebruar 2010 kuni 19. veebruar 2010 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent. Kõik pärast 22. veebruari 2010 esitatud ekspordilitsentsitaotlused suhkru puhul tuleks vastavalt tagasi lükata ning peatada ekspordilitsentsitaotluste esitamine, |
| --- | --- |

(3)

Ekspordilitsentsi taotlustega hõlmatud suhkrukogused on ületanud määruses (EL) nr 94/2010 sätestatud kõnealuse koguselise piirangu. Seepärast tuleks ajavahemikul 15. veebruar 2010 kuni 19. veebruar 2010 taotletud koguste puhul sätestada heakskiiduprotsent. Kõik pärast 22. veebruari 2010 esitatud ekspordilitsentsitaotlused suhkru puhul tuleks vastavalt tagasi lükata ning peatada ekspordilitsentsitaotluste esitamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Antakse kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsid, mille taotlused esitati ajavahemikul 15. veebruar 2010 kuni 19. veebruar 2010, taotletud koguste puhul välja ühtse heakskiiduprotsendi 38,647912 % alusel.

2.   Seega lükatakse kõik 22, 23, 24, 25 ja 26. veebruaril 2010 esitatud ekspordilitsentsitaotlused kvoodivälise suhkru puhul tagasi.

3.   Peatatakse kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotluste esitamine ajavahemikuks 1. märtsist 2010 kuni 30. septembrini 2010.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 32, 4.2.2010, lk 2.

3

---

OTSUSED

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/12

---

KOMISJONI OTSUS,

23. veebruar 2010,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 972 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/115/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2000/53/EÜ on keelatud kasutada pliid, elavhõbedat, kaadmiumi või kuuevalentset kroomi pärast 1. juulit 2003 turule lastavate sõidukite materjalides ja osades, välja arvatud kõnealuse direktiivi II lisas loetletud juhtudel ning seal kindlaks määratud tingimustel. Vastavalt direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktile b peaks komisjon kõnealuse direktiivi II lisa regulaarselt kohandama teaduse ja tehnika arenguga. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2000/53/EÜ on keelatud kasutada pliid, elavhõbedat, kaadmiumi või kuuevalentset kroomi pärast 1. juulit 2003 turule lastavate sõidukite materjalides ja osades, välja arvatud kõnealuse direktiivi II lisas loetletud juhtudel ning seal kindlaks määratud tingimustel. Vastavalt direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktile b peaks komisjon kõnealuse direktiivi II lisa regulaarselt kohandama teaduse ja tehnika arenguga.

| (2) | Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. Enne kõnealuse erandi kehtivusaja lõppu turule lastud sõidukid võivad sisaldada pliid, elavhõbedat, kaadmiumi või kuuevalentset kroomi materjalides ja osades, mis on loetletud direktiivi 2000/53/EÜ II lisas. Komisjoni 1. augusti 2008. aasta otsuses 2008/689/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa, (2) on sätestatud, et elektroonikaplaatides ja muudes elektriseadmetes, välja arvatud klaasil, sisalduva joodise suhtes, mida on kirjeldatud punkti 8 alapunktis a, ning klaasil paiknevates elektrirakendustes sisalduva joodise suhtes, mida on kirjeldatud punkti 8 alapunktis b, kohaldatavad erandid vaadatakse läbi 2009. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. Enne kõnealuse erandi kehtivusaja lõppu turule lastud sõidukid võivad sisaldada pliid, elavhõbedat, kaadmiumi või kuuevalentset kroomi materjalides ja osades, mis on loetletud direktiivi 2000/53/EÜ II lisas. Komisjoni 1. augusti 2008. aasta otsuses 2008/689/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa, (2) on sätestatud, et elektroonikaplaatides ja muudes elektriseadmetes, välja arvatud klaasil, sisalduva joodise suhtes, mida on kirjeldatud punkti 8 alapunktis a, ning klaasil paiknevates elektrirakendustes sisalduva joodise suhtes, mida on kirjeldatud punkti 8 alapunktis b, kohaldatavad erandid vaadatakse läbi 2009. aastal.

| (3) | Tehniline ja teaduslik analüüs on osutanud, et kõnealused kaks erandit tuleks jaotada veel kümneks konkreetseks rakenduseks. Kõnealusest kümnest rakendusest tuleks viie pliid sisaldava materjali ja osa suhtes jätkuvalt kohaldada ajutist erandit direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust, kuna kõnealuste ainete kasutamist nendes konkreetsetes materjalides ja osades ei ole tehniliselt ja teaduslikult ikka veel võimalik vältida. Seepärast tuleks pikendada kõnealuste erandite kehtivusaega seni, kuni keelatud ainete kasutamist saab juba vältida. |
| --- | --- |

(3)

Tehniline ja teaduslik analüüs on osutanud, et kõnealused kaks erandit tuleks jaotada veel kümneks konkreetseks rakenduseks. Kõnealusest kümnest rakendusest tuleks viie pliid sisaldava materjali ja osa suhtes jätkuvalt kohaldada ajutist erandit direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust, kuna kõnealuste ainete kasutamist nendes konkreetsetes materjalides ja osades ei ole tehniliselt ja teaduslikult ikka veel võimalik vältida. Seepärast tuleks pikendada kõnealuste erandite kehtivusaega seni, kuni keelatud ainete kasutamist saab juba vältida.

| (4) | Ülejäänud viie pliid sisaldava materjali ja osa suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivusajata erandit direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust, kuna kõnealuste ainete kasutamist nendes konkreetsetes materjalides ja osades ei saa tehniliselt ja teaduslikult vältida ning otstarbekaid alternatiive ei ole lähitulevikus oodata. Kõnealused erandid tuleks läbi vaadata 2014. aastal, võttes arvesse tehnika ja teaduse arengut, et hinnata, millal nende ainete kasutamist saab juba vältida. Klaasil paiknevates elektrirakendustes kasutatavates joodistes sisalduva plii (välja arvatud pehmejoodis lamineeritud klaasil) suhtes kohaldatav erand tuleks läbi vaadata 1. jaanuariks 2012, kuna kõnealusele rakendusele on asendajad olemas, kuid nende tehnilisi omadusi tuleb veel täiendavalt kontrollida ja kinnitada. |
| --- | --- |

(4)

Ülejäänud viie pliid sisaldava materjali ja osa suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada kehtivusajata erandit direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust, kuna kõnealuste ainete kasutamist nendes konkreetsetes materjalides ja osades ei saa tehniliselt ja teaduslikult vältida ning otstarbekaid alternatiive ei ole lähitulevikus oodata. Kõnealused erandid tuleks läbi vaadata 2014. aastal, võttes arvesse tehnika ja teaduse arengut, et hinnata, millal nende ainete kasutamist saab juba vältida. Klaasil paiknevates elektrirakendustes kasutatavates joodistes sisalduva plii (välja arvatud pehmejoodis lamineeritud klaasil) suhtes kohaldatav erand tuleks läbi vaadata 1. jaanuariks 2012, kuna kõnealusele rakendusele on asendajad olemas, kuid nende tehnilisi omadusi tuleb veel täiendavalt kontrollida ja kinnitada.

| (5) | Ülekandeseadmetes kasutatavate elastomeeride sidumisvahendites (pliisisaldusega kuni 0,5 massiprotsenti) sisalduva plii ja pliiühendite suhtes kohaldatava erandi kehtivusaega ei tuleks pikendada, kuna plii kasutamist sellist tüüpi rakendustes saab juba vältida. |
| --- | --- |

(5)

Ülekandeseadmetes kasutatavate elastomeeride sidumisvahendites (pliisisaldusega kuni 0,5 massiprotsenti) sisalduva plii ja pliiühendite suhtes kohaldatava erandi kehtivusaega ei tuleks pikendada, kuna plii kasutamist sellist tüüpi rakendustes saab juba vältida.

| (6) | Direktiivi 2000/53/EÜ II lisaga on ette nähtud, et direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keeldu ei kohaldata varuosade suhtes, mis lastakse turule pärast 1. juulit 2003, kuid mida kasutatakse enne 1. juulit 2003 turule lastud sõidukite puhul. Selle erandiga on lubatud remontida sõidukeid, mis on lastud turule enne artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelu jõustumist, varuosadega, mis vastavad samadele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele kui need osad, millega sõidukid olid algselt varustatud. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisaga on ette nähtud, et direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keeldu ei kohaldata varuosade suhtes, mis lastakse turule pärast 1. juulit 2003, kuid mida kasutatakse enne 1. juulit 2003 turule lastud sõidukite puhul. Selle erandiga on lubatud remontida sõidukeid, mis on lastud turule enne artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelu jõustumist, varuosadega, mis vastavad samadele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele kui need osad, millega sõidukid olid algselt varustatud.

| (7) | Varuosad sõidukite jaoks, mis on lastud turule pärast 1. juulit 2003, kuid enne direktiivi 2000/53/EÜ II lisas ette nähtud erandi kehtivusaja lõppu, ei ole hõlmatud kõnealuse erandiga. Seega peavad selliste sõidukite varuosad olema raskmetallivabad, isegi kui neid kasutatakse algselt raskmetalle sisaldavate osade asendamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Varuosad sõidukite jaoks, mis on lastud turule pärast 1. juulit 2003, kuid enne direktiivi 2000/53/EÜ II lisas ette nähtud erandi kehtivusaja lõppu, ei ole hõlmatud kõnealuse erandiga. Seega peavad selliste sõidukite varuosad olema raskmetallivabad, isegi kui neid kasutatakse algselt raskmetalle sisaldavate osade asendamiseks.

| (8) | Teatavatel juhtudel on tehniliselt võimatu remontida sõidukit muude kui originaalvaruosadega, kuna see nõuaks kogu sõiduki süsteemi mõõtmete või toimimisomaduste muutmist. Muud varuosad ei sobi sõidukisüsteemidesse, mille valmistamisel algselt kasutati raskmetalle sisaldavaid osasid, ja selliseid sõidukeid ei saa remontida ning need tuleks enneaegselt kasutusest kõrvaldada. Tarbijate ohutuse tagamiseks ja toote eluea pikendamisest tuleneva keskkonnakasu kaalutustel tuleks lubada kõnealuste sõiduki remontimist originaalvaruosadega. |
| --- | --- |

(8)

Teatavatel juhtudel on tehniliselt võimatu remontida sõidukit muude kui originaalvaruosadega, kuna see nõuaks kogu sõiduki süsteemi mõõtmete või toimimisomaduste muutmist. Muud varuosad ei sobi sõidukisüsteemidesse, mille valmistamisel algselt kasutati raskmetalle sisaldavaid osasid, ja selliseid sõidukeid ei saa remontida ning need tuleks enneaegselt kasutusest kõrvaldada. Tarbijate ohutuse tagamiseks ja toote eluea pikendamisest tuleneva keskkonnakasu kaalutustel tuleks lubada kõnealuste sõiduki remontimist originaalvaruosadega.

| (9) | Seepärast tuleks direktiivi 2000/53/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks direktiivi 2000/53/EÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (3) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (3) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/53/EÜ II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. veebruar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

1

(2)  ELT L 225, 23.8.2008, lk 10.

2

(3)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

3

---

LISA

„II LISA

Materjalid ja osad, mille suhtes kehtib erand artikli 4 lõike 2 punktist a

| Materjalid ja osad | Erandi ulatus ja kehtivusaeg | Märgistada või tähistada vastavalt artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktile iv |
| --- | --- | --- |
| Plii legeeriva elemendina |
| 1. | Masinaehitusteras ja galvaanitud teras pliisisaldusega kuni 0,35 massiprotsenti |

Materjalid ja osad

Erandi ulatus ja kehtivusaeg

Märgistada või tähistada vastavalt artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktile iv

Plii legeeriva elemendina

1.

Masinaehitusteras ja galvaanitud teras pliisisaldusega kuni 0,35 massiprotsenti

| 2.a) | Masinaehitusalumiinium pliisisaldusega kuni 2 massiprotsenti |
| --- | --- |

2.a)

Masinaehitusalumiinium pliisisaldusega kuni 2 massiprotsenti

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2005

| 2.b) | Alumiinium pliisisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti |
| --- | --- |

2.b)

Alumiinium pliisisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

| 2.c) | Alumiinium pliisisaldusega kuni 0,4 massiprotsenti |
| --- | --- |

2.c)

Alumiinium pliisisaldusega kuni 0,4 massiprotsenti

| 3. | Vasesulam pliisisaldusega kuni 4 massiprotsenti |
| --- | --- |

3.

Vasesulam pliisisaldusega kuni 4 massiprotsenti

| 4.a) | Laagriliuad ja puksid |
| --- | --- |

4.a)

Laagriliuad ja puksid

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

| 4.b) | Laagriliuad ja puksid mootorites, jõuülekannetes ja õhukonditsioneeride kompressorites |
| --- | --- |

4.b)

Laagriliuad ja puksid mootorites, jõuülekannetes ja õhukonditsioneeride kompressorites

1. juulini 2011 ja pärast seda kuupäeva varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2011

Plii ja pliiühendid osades

| 5. | Akud |
| --- | --- |

5.

Akud

X

| 6. | Vibratsioonisummutid |
| --- | --- |

6.

Vibratsioonisummutid

X

| 7.a) | Vulkaniseerimisvahendid ja elastomeeride stabilisaatorid pidurivoolikutes, kütusevoolikutes, ventilatsioonivoolikutes, elastomeer-/metallosad šassiirakendustes ja mootori montaažiosades |
| --- | --- |

7.a)

Vulkaniseerimisvahendid ja elastomeeride stabilisaatorid pidurivoolikutes, kütusevoolikutes, ventilatsioonivoolikutes, elastomeer-/metallosad šassiirakendustes ja mootori montaažiosades

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2005

| 7.b) | Vulkaniseerimisvahendid ja elastomeeride stabilisaatorid pidurivoolikutes, kütusevoolikutes, ventilatsioonivoolikutes, elastomeer-/metallosad šassiirakendustes ja mootori montaažiosades, mis sisaldavad kuni 0,5 massiprotsenti pliid |
| --- | --- |

7.b)

Vulkaniseerimisvahendid ja elastomeeride stabilisaatorid pidurivoolikutes, kütusevoolikutes, ventilatsioonivoolikutes, elastomeer-/metallosad šassiirakendustes ja mootori montaažiosades, mis sisaldavad kuni 0,5 massiprotsenti pliid

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2006

| 7.c) | Ülekandeseadmetes kasutatavate elastomeeride sidumisvahendid pliisisaldusega kuni 0,5 massiprotsenti |
| --- | --- |

7.c)

Ülekandeseadmetes kasutatavate elastomeeride sidumisvahendid pliisisaldusega kuni 0,5 massiprotsenti

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2009

| 8.a) | Plii joodistes, millega kinnitatakse elektrilised ja elektroonilised osad elektroonikaplaatidele ning plii osade (välja arvatud alumiinium-elektrolüütkondensaatorid) lõpp-punktide, osade tihvtide ja elektroonikaplaatide viimistluses |
| --- | --- |

8.a)

Plii joodistes, millega kinnitatakse elektrilised ja elektroonilised osad elektroonikaplaatidele ning plii osade (välja arvatud alumiinium-elektrolüütkondensaatorid) lõpp-punktide, osade tihvtide ja elektroonikaplaatide viimistluses

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

X (1)

| 8.b) | Plii muude elektriseadmete joodistes, v.a pehmejoodis elektroonikaplaatidel või klaasil |
| --- | --- |

8.b)

Plii muude elektriseadmete joodistes, v.a pehmejoodis elektroonikaplaatidel või klaasil

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2011 ja nende sõidukite varuosad

X (1)

| 8.c) | Plii alumiinium-elektrolüütkondensaatorite lõpp-punktide viimistluses |
| --- | --- |

8.c)

Plii alumiinium-elektrolüütkondensaatorite lõpp-punktide viimistluses

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2013 ja nende sõidukite varuosad

X (1)

| 8.d) | Plii, mida kasutatakse pehmejoodisega jootmisel klaasile õhukuluandurites |
| --- | --- |

8.d)

Plii, mida kasutatakse pehmejoodisega jootmisel klaasile õhukuluandurites

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2015 ja nende sõidukite varuosad

X (1)

| 8.e) | Plii kõrge sulamistemperatuuriga joodises (nt pliisulamid, mis sisaldavad pliid 85 massiprotsenti või üle selle) |
| --- | --- |

8.e)

Plii kõrge sulamistemperatuuriga joodises (nt pliisulamid, mis sisaldavad pliid 85 massiprotsenti või üle selle)

(2)

X (1)

| 8.f) | Plii pin-sõrmpistik-ühendussüsteemides |
| --- | --- |

8.f)

Plii pin-sõrmpistik-ühendussüsteemides

(2)

X (1)

| 8.g) | Plii joodises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi viigu ja aluse voolukandja vahel pöördkiibi (Flip Chip) integraallülituspaketis integreeritud Flip Chip lülituste pakkimiste sees |
| --- | --- |

8.g)

Plii joodises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi viigu ja aluse voolukandja vahel pöördkiibi (Flip Chip) integraallülituspaketis integreeritud Flip Chip lülituste pakkimiste sees

(2)

X (1)

| 8.h) | Plii joodises, millega kinnitatakse soojuse hajutajad soojuse eemaldile jõupooljuhtseadistes, mille kiibi suurus on vähemalt 1 cm2 projektsioonipindala ja voolutihedus vähemalt 1 A/mm2 ränikiibi pindala |
| --- | --- |

8.h)

Plii joodises, millega kinnitatakse soojuse hajutajad soojuse eemaldile jõupooljuhtseadistes, mille kiibi suurus on vähemalt 1 cm2 projektsioonipindala ja voolutihedus vähemalt 1 A/mm2 ränikiibi pindala

(2)

X (1)

| 8.i) | Klaasil paiknevates elektrirakendustes kasutatavates joodistes sisalduv plii (välja arvatud pehmejoodis lamineeritud klaasil) |
| --- | --- |

8.i)

Klaasil paiknevates elektrirakendustes kasutatavates joodistes sisalduv plii (välja arvatud pehmejoodis lamineeritud klaasil)

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2013 ja nende sõidukite varuosad (3)

X (1)

| 8.j) | Plii pehmejoodistes lamineeritud klaasil |
| --- | --- |

8.j)

Plii pehmejoodistes lamineeritud klaasil

(2)

X (1)

| 9. | Klapipesad |
| --- | --- |

9.

Klapipesad

Varuosadena mootoritüüpidele, mis on välja töötatud enne 1. juulit 2003

| 10. | Elektrilised osad, mis sisaldavad pliid klaasi (välja arvatud pirnides ja süüteküünalde glasuuris kasutatav klaas) või keraamilise materjali koostises |
| --- | --- |

10.

Elektrilised osad, mis sisaldavad pliid klaasi (välja arvatud pirnides ja süüteküünalde glasuuris kasutatav klaas) või keraamilise materjali koostises

X (4) (välja arvatud mootorite piesoelektrilised osad)

| 11. | Pürotehnilised sütikud |
| --- | --- |

11.

Pürotehnilised sütikud

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2006 ja nende sõidukite varuosad

Kuuevalentne kroom

| 12.a) | Korrosioonivastased katted |
| --- | --- |

12.a)

Korrosioonivastased katted

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2007

| 12.b) | Korrosioonivastased katted polt-mutter-ühendustele šassiirakendustes |
| --- | --- |

12.b)

Korrosioonivastased katted polt-mutter-ühendustele šassiirakendustes

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

| 13. | Autoelamutes kasutatavad absorptsioonkülmikud |
| --- | --- |

13.

Autoelamutes kasutatavad absorptsioonkülmikud

Elavhõbe

| 14.a) | Lahenduslambid esilaternates |
| --- | --- |

14.a)

Lahenduslambid esilaternates

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2012 ja nende sõidukite varuosad

| 14.b) | Fluorestsentslambid armatuurlaua ekraanides |
| --- | --- |

14.b)

Fluorestsentslambid armatuurlaua ekraanides

Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2012 ja nende sõidukite varuosad

Kaadmium

| 15. | Elektrisõidukite akud |
| --- | --- |

15.

Elektrisõidukite akud

Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 31. detsembrit 2008

Märkused

Homogeenses materjalis võib plii, kuuevalentse kroomi ja elavhõbeda maksimumkontsentratsioon olla kuni 0,1 massiprotsenti ja kaadmiumi maksimumkontsentratsioon kuni 0,01 massiprotsenti.

Erandi kehtivuse lõppemise ajal turul olevate sõidukite osade taaskasutamine on lubatud piiranguteta, kuna artikli 4 lõike 2 punkt a seda ei hõlma.

Artikli 4 lõike 2 punkti a sätteid ei kohaldata pärast 1. juulit 2003 turule lastud varuosade suhtes, mida kasutatakse enne 1. juulit 2003 turule lastud sõidukite puhul (5).

---

(1)  Demontaaž, kui seoses punktiga 10 ületatakse keskmiseks künniseks määratud 60 grammi sõiduki kohta. Selle tingimuse kohaldamisel ei arvestata elektroonilisi seadmeid, mida tootja ei ole paigaldanud tootmisliinil.

1

(2)  See erand vaadatakse läbi 2014. aastal.

2

(3)  See erand vaadatakse läbi enne 1. jaanuari 2012.

3

(4)  Demontaaž, kui seoses punkti 8 alapunktidega a–j ületatakse keskmiseks künniseks määratud 60 grammi sõiduki kohta. Selle tingimuse kohaldamisel ei arvestata elektroonilisi seadmeid, mida tootja ei ole paigaldanud tootmisliinil.

4

(5)  Seda tingimust ei kohaldata rataste tasakaalustusvihtide, elektrimootorite süsiharjade ja pidurite hõõrdkatete suhtes.”

5

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/17

---

KOMISJONI OTSUS,

24. veebruar 2010,

millega lõpetatakse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2010/116/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

| (1) | 11. novembril 2008. aastal sai komisjon kaebuse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta. |
| --- | --- |

(1)

11. novembril 2008. aastal sai komisjon kaebuse teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste impordi väidetava kahjustava dumpingu kohta.

| (2) | Kaebuse esitas nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (2) (edaspidi „algmäärus”) artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 alusel liidu tootja Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitas nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (2) (edaspidi „algmäärus”) artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 alusel liidu tootja Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % liidu teatavate spiraalköiteseadiste kogutoodangust.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ning sellest tuleneva olulise kahju kohta ning seda käsitati piisava põhjusena dumpinguvastase menetluse algatamiseks.

| (4) | Pärast konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) dumpinguvastase menetluse teatavate Taist pärit ja praegu CN-koodi 8305 10 00 alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(4)

Pärast konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (3) dumpinguvastase menetluse teatavate Taist pärit ja praegu CN-koodi 8305 10 00 alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes Euroopa Liitu.

| (5) | Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule ja kõigile teadaolevatele ELi tootjate ühendustele, Tai eksportijatele/tootjatele, kõigile eksportijate/tootjate ühendustele, importijatele, kõigile teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon saatis küsimustikud liidu tootmisharule ja kõigile teadaolevatele ELi tootjate ühendustele, Tai eksportijatele/tootjatele, kõigile eksportijate/tootjate ühendustele, importijatele, kõigile teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Arvestades vajadust teatavaid uurimise aspekte täiendavalt kontrollida, otsustati uurimist jätkata ajutisi meetmeid kehtestamata. 16. septembril 2009 edastati kõigile huvitatud isikutele teatis uurimise selles etapis tehtud esialgsete järelduste kohta ning kutsuti huvitatud isikuid üles nende järelduste kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades vajadust teatavaid uurimise aspekte täiendavalt kontrollida, otsustati uurimist jätkata ajutisi meetmeid kehtestamata. 16. septembril 2009 edastati kõigile huvitatud isikutele teatis uurimise selles etapis tehtud esialgsete järelduste kohta ning kutsuti huvitatud isikuid üles nende järelduste kohta arvamust avaldama.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (7) | 18. detsembril 2009 komisjonile saadetud kirjas võttis Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH ametlikult kaebuse tagasi. |
| --- | --- |

(7)

18. detsembril 2009 komisjonile saadetud kirjas võttis Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH ametlikult kaebuse tagasi.

| (8) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus tagasi võetakse ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(8)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus tagasi võetakse ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (9) | Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon otsustas käesoleva menetluse lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Komisjonile ei saabunud ühtegi märkust selle kohta, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.

| (10) | Seega teeb komisjon järelduse, et teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste Euroopa Liitu importimist käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleb lõpetada, |
| --- | --- |

(10)

Seega teeb komisjon järelduse, et teatavate Taist pärit spiraalköiteseadiste Euroopa Liitu importimist käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleb lõpetada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastane menetlus teatavate Taist pärit ja praegu CN-koodi 8305 10 00 alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

2

(3)  ELT C 322, 17.12.2008, lk 13.

3

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/19

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 660/07/COL,

12. detsember 2007,

suurenenud sotsiaalkindlustusmaksete hüvitamise kohta Hurtigruteni äriühingutele (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (2), eriti selle artikli 59 lõiget 2 ja artikleid 61–63 ning protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (3), eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 2 ja II osa artiklit 14,

võttes arvesse järelevalveameti suuniseid (4) EMP lepingu artiklite 61 ja 62 kohaldamise ja tõlgendamise kohta, eriti meretranspordile antava abi peatükki,

võttes arvesse järelevalveameti 19. detsembri 2001. aasta otsust nr 417/01/COL meretransporditeenuste hüvitamise kohta „Hurtigruteni lepingu” raames (5),

võttes arvesse järelevalveameti 25. septembri 2002. aasta otsust nr 172/02/COL, millega Norrale tehti ettepanek sobivate meetmete kohta seoses tööandjate piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu kujul antava riigiabiga,

võttes arvesse järelevalveameti 12. novembri 2003. aasta otsust nr 218/03/COL piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu kolmeaastase üleminekuaja kohta 3. ja 4. tsoonis,

võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 1. juuli 2003. aasta otsust nr 2/2003/SC, millega otsustati, et 5. tsooni piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaks oli selles tsoonis valitsevate erandlike asjaolude tõttu EMP lepinguga kokkusobiv,

võttes arvesse järelevalveameti 5. juuli 2006. aasta otsust nr 215/05/COL algatada järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 6 sätestatud ametlik uurimismenetlus,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi nimetatud sätete kohaselt (6)

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   Menetlus

2. augustil 2004 saatis järelevalveamet Norra ametiasutustele teabenõude seoses äriühingutele Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab ASA ja Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA (7) tehtud maksega Norra diferentseeritud sotsiaalkindlustussüsteemi muudatustest tingitud lisakulu hüvitamiseks (sündmus nr 289240).

Norra ametiasutused vastasid kaubandus- ja tööstusministeeriumi 1. septembri 2004. aasta kirjaga, milles nad edastasid transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi sama kuupäevaga kirja, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 1. septembril 2004 (sündmus nr 291435).

Järelevalveamet küsis 12. oktoobri 2004. aasta kirjas lisateavet (sündmus nr 294990). Nimetatud kirjas tegi järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat teatavaks oma seisukoha, et kuna meede oli järelevalveametile teatamata, vaid oli ilmselt juba ellu viidud, tuleb asjaomast makset pidada ebaseaduslikuks abiks järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti f tähenduses.

Norra ametiasutused vastasid ELi juures asuva Norra esinduse 18. novembri 2004. aasta kirjaga, milles nad edastasid moderniseerimisministeeriumi 17. novembri 2004. aasta kirja ning transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi 16. novembri 2004. aasta kirja. Järelevalveamet sai kirja kätte ja registreeris selle 22. novembril 2004 (sündmus nr 300326).

26. oktoobri 2005. aasta kirjas teatas järelevalveameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat Norra ametiasutustele, et ta kahtleb Hurtigruteni äriühingutele tehtud makse kokkusobivuses EMP lepingu toimimisega (sündmus nr 329347).

Norra ametiasutused vastasid ELi juures asuva Norra esinduse 22. detsembri 2005. aasta kirjaga, milles nad edastasid moderniseerimisministeeriumi ning transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi 15. detsembri 2005. aasta kirjad, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris 3. jaanuaril 2006 (sündmus nr 355950).

9. märtsi 2006. aasta kirjas esitas järelevalveamet oma märkused Norra vastuse kohta (sündmus nr 364024). Norra ametiasutused vastasid ELi juures asuva Norra esinduse 29. märtsi 2006. aasta kirjaga, milles nad edastasid riigihalduse ja reformiministeeriumi 27. märtsi 2006. aasta kirja ning transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi 24. märtsi 2006. aasta kirja. Järelevalveamet sai kirja kätte ja registreeris selle 30. märtsil 2006 (sündmus nr 368446).

5. juuli 2006. aasta otsusega nr 215/06/COL algatas järelevalveamet järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 6 sätestatud ametliku uurimismenetluse. Norra valitsust kutsuti esitama märkusi kõnealuse otsuse kohta. Norra ametiasutused esitasid oma märkused 12. oktoobri 2006. aasta kirjas. Järelevalveamet sai kirja kätte ja registreeris selle 13. oktoobril 2006 (sündmus nr 393258).

Järelevalveameti menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas ja selle EMP kaasandes (8). Järelevalveamet kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi. Huvitatud isikutelt märkusi ei laekunud.

3. detsembri 2007. aasta kirjas, mille järelevalveamet sai kätte ja registreeris samal päeval (sündmus nr 455223), esitasid Norra ametiasutused lisateavet.

2.   Taust

Hurtigruteni äriühingud osutasid piki Norra rannikut Bergenist Kirkenesini meretransporditeenuseid.

1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2004 kohaldati Hurtigruteni teenuste suhtes Norra ametiasutuste ja Hurtigruteni äriühingute vahelist lepingut, mis käsitles meretransporditeenuste osutamist piki Norra rannikut (9). Norra ametiasutused teatasid järelevalveametile Hurtigruteni lepingust 2000. aasta juulis ja järelevalveamet kiitis selle heaks 19. detsembril 2001 (10).

Hurtigruteni lepingu kohaselt olid Hurtigruteni äriühingud kohustatud osutama igapäevast veoteenust, mis seisnes reisijate ja kauba ühendveos Bergeni ja Kirkenesi vahel kinnitatud sõiduplaani alusel. See kohustus tähendas, et Hurtigruteni äriühingud teenindasid piirkonda 11 laevaga, peatudes iga päev rannikuala 34 sadamas. 2004. aastal oli umbes 8 % käibest seotud kauba- ning 92 % reisijateveoga.

Hurtigruteni äriühingud tegelesid ka turutingimustel toimuva äritegevusega, mis ei olnud Hurtigruteni teenuse osa, näiteks kiirpraamide teenuse osutamisega. Hurtigruteni teenusega hõlmatud marsruudid tasuvad ennast osaliselt majanduslikult ära, eriti suvehooajal. Siiski ollakse ühel nõul, et nimetatud marsruutide teenindamine Hurtigruteni lepingus nõutava sagedusega ei ole talvehooajal majanduslikult tasuv.

Oma 2001. aasta otsuses leidis järelevalveamet, et Hurtigruteni lepingu raames makstavat hüvitist võib pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, kuna sellega hõlmatud teenuseid peeti üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks ja EMP lepingu artikli 59 lõike 2 tingimused olid täidetud.

25. septembril 2002 otsustas järelevalveamet pakkuda Norrale välja asjakohased meetmed seoses Norra piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu süsteemiga (11). Kõnealuses kirjas tegi järelevalveamet Norrale ettepaneku rakendada seadusandlikke, haldus- ja muid meetmeid, mis on vajalikud, et kõrvaldada piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu süsteemiga kaasnev riigiabi või muuta see abi EMP lepinguga kokkusobivaks alates 1. jaanuarist 2004. Asjakohastes meetmetes oli samas märgitud, et kui järelevalveamet peaks leidma, et see on objektiivselt vajalik ja põhjendatud, võib ta nõustuda hilisema kuupäevaga, et võimaldada asjaomastel ettevõtjatel kohaneda uue olukorraga. Norra nõustus asjakohaste meetmete rakendamise ettepanekuga 31. oktoobril 2002.

12. novembril 2003 kiitis järelevalveamet 3. ja 4. tsooni piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu osas heaks kolmeaastase üleminekuaja, et süsteem sujuvalt järk-järgult kaotada (12).

2003. aasta sügisel võttis Norra parlament vastu diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu süsteemi muudatused, mis jõustusid 1. jaanuaril 2004. Hurtigruteni äriühingute jaoks tõid muudatused kaasa suurema sotsiaalkindlustuskulu. Kulude kasv hüvitati, küll mitte täielikult, järelevalveameti 12. novembri 2003. aasta otsusega.

Hurtigruteni lepingu punktis 10 oli sätestatud, et kumbki pool võib algatada uued läbirääkimised juhul, kui Hurtigruteni lepingu aluseks olnud eeldused oluliselt muutuvad. Hurtigruteni leping lõppes, nagu ette nähtud, 31. detsembril 2004. Teenuse osutamiseks ajavahemikus 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2012 korraldati 2004. aasta juunis riigihange. Hurtigruteni äriühingud võitsid nimetatud hanke ning 2006. aasta märtsis toimunud ühinemise tulemusel loodi praegu kõnealust teenust pakkuv äriühing Hurtigruten ASA.

3.   Meetme kirjeldus

Käesolev juhtum puudutab Norra 2004. aasta riigieelarve peatüki 1330 artiklis 70 (Særskilte transporttiltak) ettenähtud makset Hurtigruteni äriühingutele, mille kohaselt tuli Hurtigruteni äriühingutele maksta diferentseeritud sotsiaalkindlustussüsteemi muudatustest tuleneva hüvitisena 8,5 miljonit Norra krooni (umbes 1,1 miljonit eurot) (13).

Makse pidi hüvitama Hurtigruteni äriühingutele selle osa sotsiaalkindlustusmaksu tõusust, mida ei hüvitatud järelevalveameti 12. novembri 2003 otsusega heaks kiidetud kolmeaastase üleminekuaja kava alusel.

Hurtigruteni äriühingutele määratud hüvitis pidi täielikult katma sotsiaalkindlustuskulude kasvu 2004. aastal. Sotsiaalkindlustuse kulude puhul ei tehtud vahet nendel kuludel, mis olid tingitud teenuste osutamisest turutingimustel ja nende teenuste osutamisest, mida võis pidada avalikuks teenuseks EMP lepingu artikli 59 lõike 2 tähenduses.

Sel eesmärgil maksti 2004. aastal Hurtigruteni äriühingutele 7,352 miljonit Norra krooni (umbes 900 000 eurot), mis kattis diferentseeritud sotsiaalkindlustussüsteemi muutmisest tingitud kulude kasvu äriühingute jaoks.

4.   Ametliku uurimismenetluse algatamise otsus

Järelevalveamet tegi ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nr 215/06/COL esialgse järelduse, et suurenenud sotsiaalkindlustuskulu hüvitamine oli riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Järelevalveamet väljendas oma kahtlusi seoses sellega, kas Norra riigi abimeetme võib tunnistada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, ning eeskätt sellega, kas abimeede oli kooskõlas EMP lepingu artikli 59 lõikega 2. Kahtlusi tekitas eelkõige küsimus, kas antud abi oli Hurtigruteni äriühingutele vajalik selleks, et nad saaksid täita avaliku teenuse osutamise kohustust.

5.   Norra ametiasutuste märkused

Norra ametiasutused on seisukohal, et hüvitis jäi järelevalveameti 2001. aasta otsusega lubatud hüvitise piiridesse ning seda tuleks seetõttu käsitada olemasoleva abina vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti b alapunktis ii esitatud määratlusele.

Norra ametiasutuste arvates on makse suhtes kohaldatav makse tegemise ajal kehtinud Hurtigruteni leping. Siinkohal toetuvad nad Hurtigruteni lepingu 10. osale , mille kohaselt võib kumbki Hurtigruteni lepingu pool nõuda lepingu aluseks olevate eelduste olulisel muutumisel uusi läbirääkimisi. Norra ametiasutused sedastavad, et nende arvates vastavad diferentseeritud sotsiaalkindlustussüsteemi muudatused sellele kriteeriumile. Hurtigruteni äriühingud ei saanud neid ette näha. Äriühingutega toimunud läbirääkimiste tulemusel määrati nende kulude hüvitamiseks 2004. aastal 7,352 miljonit Norra krooni, s.o sotsiaalkindlustussüsteemi muudatustest tingitud kulude tegelik kasv. Norra ametiasutuste sõnul oli sotsiaalkindlustussüsteemi muudatuste hüvitamise eesmärk tagada senise olukorra säilimine piki Norra rannikut toimuvate vedude kokkulepitud taseme osas, võimaldades Hurtigruteni äriühingutel jätkata neile lepinguga pandud avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmist.

Norra ametiasutused on seisukohal, et Hurtigruteni lepingu üle uute läbirääkimiste pidamise õiguslikuks aluseks oli lepingu punkt 10 ning et järelevalveamet oli kõnealuse sättega nõustunud 2001. aasta otsuses. Eelnevale tuginedes ei olevat sotsiaalkindlustusmaksu tõusu hüvitamine Norra ametiasutuste arvates uus abi eeldusel, et hüvitis on kooskõlas EMP lepingu riigiabi käsitlevate sätetega.

Abi EMP lepinguga kokkusobivuse kohta väidavad Norra ametiasutused, et Hurtigruteni äriühingutele maksti sotsiaalkindlustussüsteemi muudatuste tõttu hüvitist selleks, et säilitada Norra parlamendi määratud veoteenuste osutamise tase. Ilma hüvitiseta oleks äriühingutele usaldatud avaliku teenuse tase langenud; seda kas kõrgemate tasude rakendamise või teenuse osutamise sageduse vähenemise tõttu. Selle taustal peavad Norra ametiasutused hüvitamist vajalikuks.

Norra ametiasutused viitavad Hurtigruteni lepingu 1. osale, mille kohaselt tuleb suvehooajal Hurtigruteni äriühingute teenitavast kasumist oluline osa rakendada mittekasumliku talvise tegevuse rahastamiseks. Seega tuleks avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis arvutada aastaringse kasumlikkuse alusel. Norra ametiasutused leiavad, et nõustudes Hurtigruteni lepingu 1. osas kehtestatud põhimõttega, on järelevalveamet nõustunud asjaoluga, et Hurtigruteni äriühingute turutingimustel osutatavatel ja avalikel teenustel selget vahet ei tehta. Norra ametiasutuste sõnul pani kasumiga hooajalt kahjumiga hooajale kasumi ülekandmine Hurtigruteni äriühingud halvemasse olukorda võrreldes teiste mereveoteenuse osutajatega, kuna suurendas ohtu, et teised äriühingud „riisuvad” kasumlikul hooajal turult „koore”. Kõnealust ohtu võimendasid veelgi sotsiaalkindlustussüsteemi muudatused ning Norra arvates on õiguspärane reageerida sellele hüvitise suurendamisega.

Samuti on Norra ametiasutused arvamusel, et kasumit teenivate ja kahjumit teenivate teenuste eristamine ei ole määrav, kui ristsubsideerimist on niivõrd selgelt võimaldatud kahjumiga teenuste kasuks, nagu käesoleval juhul. Siinkohal viitavad Norra ametiasutused Hurtigruteni äriühingute 2004. aasta majandusaasta aruandele ning igakuistele kasumiaruannetele, mille kohaselt oli talvekuudel pärast avaliku teenuse eest makstava hüvitise kajastamist kahjum umbes 211 miljonit Norra krooni. Kogukahjum oli umbes 45 miljonit Norra krooni. Peale selle rõhutavad Norra ametiasutused, et 2004. aasta eest makstud hüvitis ei muuda tõsiasja, et Hurtigruteni lepinguga hõlmatud turutingimustel osutatavad teenused toetavad Hurtigruteni äriühingutele pandud avaliku teenuse osutamise kohustuse täitmist.

Viimaks viitavad Norra ametiasutused tõsiasjale, et 2004. aasta riigihanke tulemusel on ajavahemikus 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2012 iga-aastane keskmine hüvitis 237,5 miljonit Norra krooni ja seega oluliselt suurem, kui see oli perioodil 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2004. Norra ametiasutuste sõnul näitab see, et 2004. aasta hüvitise määr oli vajalik ja proportsionaalne.

Lisaargumendina väidavad Norra ametiasutused, et makstud hüvitisest on 4,29 miljonit Norra krooni seotud talvehooaja sotsiaalkindlustusmaksete kasvuga ning ülejäänud 3,06 miljonit Norra krooni on lisahüvitis samal hooajal osutatud avaliku teenuse eest, kuna avaliku teenuse osutamine osutus Hurtigruteni äriühingute jaoks kulukamaks, kui Hurtigruteni lepingu pooled olid eeldanud. Transpordi- ja kommunikatsiooniministeerium jagab seda seisukohta, hoolimata asjaolust, et 2004. aasta riigieelarves viidati hüvitisele kui „diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete süsteemi muudatustest tulenevale võimalikule hüvitisele” (14). Norra ametiasutuste hinnangul ei tohiks riigieelarves maksele antud nimetus olla hüvitise õiguspärasuse hindamisel määrava tähtsusega.

II.   HINNANG

1.   Riigiabi olemasolu EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

Hurtigruteni äriühingutele suurenenud sotsiaalkindlustusmaksete katteks makstud hüvitist rahastatakse vahetult riigieelarve eraldisest ja seega annab seda riik. Lisaks vabastab hüvitis äriühingud sotsiaalkindlustusmaksetest, mida nad tavalise äritegevuse raames peaksid tasuma, ning tugevdab seetõttu nende ettevõtjate positsiooni võrreldes teiste EMP-siseses kaubanduses osalevate ettevõtjatega. Peale selle tegutsevad Hurtigruteni äriühingud reisijate- ja kaubaveo turul ning turismiturul, pakkudes eelkõige ristlus- ja edasi-tagasi reise piki Norra rannikut. Hurtigruteni teenus meelitab suurel hulgal välisturiste ja seega konkureerivad Hurtigruteni äriühingud klientide pärast teiste sarnaseid teenuseid pakkuvate ettevõtjatega. Seetõttu võib Hurtigruteni äriühingutele makstav hüvitis kahjustada konkurentsi kõnealustel turgudel ja mõjutab EMP lepinguosaliste vahelist kaubandust.

Nimetatud põhjustel leiab järelevalveamet, et 7,352 miljoni Norra krooni (umbes 900 000 euro) maksmine Hurtigruteni äriühingutele on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.   Uus või olemasolev abi

Uus või olemasolev abi

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c kohaselt on uus abi „igasugune abi, s.t abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sh olemasoleva abi muudatused”.

Oma 2001. aasta otsuses leidis järelevalveamet, et Hurtigruteni äriühingutele makstud hüvitist võis pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, kuna kõnealuseid teenuseid käsitati üldist majandushuvi pakkuvate teenustena ja EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 kehtestatud tingimused olid täidetud.

Järelevalveameti heakskiidetud abi on olemasolev abi. Ent 2004. aastal maksid Norra ametiasutused Hurtigruteni äriühingutele lisaks 7,352 miljonit Norra krooni. Abi anti selleks, et hüvitada äriühingutele sotsiaalkindlustusmaksete kasv 2004. aastal, mistõttu see ei olnud osa järelevalveameti 2001. aasta otsusega heaks kiidetud abist Hurtigruteni äriühingutele.

Norra ametiasutused väidavad, et hüvitis oli järelevalveameti 2001. aasta otsusega kooskõlas, kuna Hurtigruteni lepingu 10. osa sisaldas sätet, mille kohaselt võis kumbki nimetatud lepingu pool algatada lepingu aluseks olnud eelduste olulise muutumise korral uued läbirääkimised. Norra ametiasutused on sedastanud, et nad peavad diferentseeritud sotsiaalkindlustussüsteemi muudatusi oluliseks muutuseks. Seetõttu tuleks Norra ametiasutuste arvates pidada hüvitist olemasolevaks abiks.

Järelevalveamet märgib, et oli kiitnud heaks Hurtigruteni lepingu raames makstava iga-aastase hüvitise 170 miljonit Norra krooni väljendatuna 1999. aasta hindades. Seevastu Hurtigruteni lepingu 10. osa kui sellist järelevalveameti otsus ei käsitlenud ning mitte miski selles otsuses ei viidanud sellele, et mis tahes tulevasi nimetatud sättel põhinevaid Hurtigruteni lepingu muudatusi käsitataks, nagu Norra ametiasutused väidavad, automaatselt EMP lepingu riigiabi sätetega kooskõlas olevana.

Lepingu 10. osa peab lepingu muutmist üksnes võimalikuks asjaolude ettenägematu olulisel määral muutumise korral. Selles ei nähta ette Hurtigruteni äriühingutele antava hüvitise automaatset suurenemist kulude kasvu korral, vaid see annab mõlemale poolele pelgalt võimaluse taotleda uusi läbirääkimisi, määramata selliste läbirääkimiste tulemusi. Pealegi ei mainita kõnealuses sättes selgesõnaliselt maksutõusu tõttu kasvavaid kulusid uute läbirääkimiste ajendina, veel vähem mainitakse seda kui asjaolu, mis nõuaks automaatset lepingu muutmist just nimelt maksutõusu summa võrra. Ühe lepingupoole jaoks maksustamises toimunud muudatused ei ole üldjuhul tegur, mida teine pool on kohustatud kinni maksma. Seega, isegi kui 2000. aastal teatati järelevalveametile algsest Hurtigruteni lepingust tervikuna ja kui järelevalveamet kiitis 2001. aastal lepingu tervikuna heaks, ei saanud järelevalveametilt mõistlikult eeldada kõigi kõnealuse sätte võimalike mõjude ettenägemist, ning asjaolu, et järelevalveamet 2001. aasta otsuses kõnealuse sätte osas vaikib, ei saa tõlgendada selliselt, et igasugune tuginemine nimetatud sättele oli pärast seda riigiabi seisukohast automaatselt lubatud.

võimalikuks

Järelevalveamet leiab, et lepingusätte olemasolu tuleb hoida lahus küsimusest, kas valitud kohandusmeede on kokkusobiv EMP lepingu toimimisega ning eriti selle riigiabi sätetega. Kumbagi tuleb hinnata selle eripäradest lähtuvalt iga kohandusmeetme puhul eraldi ning ainult esimene küsimus on seotud sellega, kas abi on uus või olemasolev.

Järelevalveamet täheldab, et sotsiaalkindlustuse kulude kasvu tulemusel maksti Hurtigruteni äriühingutele 2004. aastal täiendavalt 7,352 miljonit Norra krooni. See tähendas 2001. aasta järelevalveameti otsusega heaks kiidetud Hurtigruteni äriühingutele antava riigiabi suurenemist, s.t muudatust võrreldes varasemaga. Seetõttu leiab järelevalveamet, et abi on uus abi järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c tähenduses.

3.   Menetlusnõuded

Menetlusnõuded

Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse (...). Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”.

Nagu eespool märgitud, peab järelevalveamet Hurtigruteni äriühingutele antud abi uueks abiks järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c tähenduses. See tähendab, et järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 ja II osa artikli 3 kohaselt oleks hüvitisest pidanud teatama järelevalveametile ning seda ei oleks tohtinud jõustada enne järelevalveameti heakskiitu. Hoolimata nimetatud kohustusest otsustasid Norra ametiasutused siiski hüvitist maksta. Seetõttu käsitatakse kõnealust hüvitist „ebaseadusliku abina” järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti f tähenduses.

4.   Abi kokkusobivus

Abi kokkusobivus

4.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

Tegevuskahjumi katmiseks mõeldud otsene abi ei sobi üldjuhul kokku EMP lepingu toimimisega. Kuna Hurtigruteni äriühingutele makstud suurendatud hüvitis kattis Hurtigruteni teenuse igapäevase osutamisega seotud kulusid, tuleb kõnealust makset pidada tegevusabiks. Kõnealuse tegevusabi võib erandkorras heaks kiita, kui on täidetud EMP lepingu erandeid käsitlevates sätetes ettenähtud tingimused.

Järelevalveamet asus 2001. aasta otsuses seisukohale, et Hurtigruteni äriühingutele antavat abi ei saa pidada erandiks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 üldisest riigiabi keelust vastavalt EMP lepingu artikli 61 lõigetele 2 või 3. Sellegipoolest leidis järelevalveamet, et abi on EMP lepingu toimimisega kokkusobiv, kuna täidetud olid EMP lepingu artikli 59 lõikes 2 sätestatud tingimused.

Käesolevas asjas ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kahtles järelevalveamet, kas Hurtigruteni äriühingutele antud abi suurendamine on kooskõlas EMP lepingu artikli 59 lõikega 2.

Uurimise käigus on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et Hurtigruteni äriühingutele sotsiaalkindlustussüsteemi muutmisest tulenevate lisakulude hüvitamiseks antud abi kokkusobivust tuleb kõigepealt hinnata EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

4.2.   Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c on sätestatud, et abi võib pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks, kui selle eesmärk on soodustada teatud majandustegevust, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Järelevalveamet on andnud välja suunised EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaldamiseks seoses meretranspordile antava riigiabiga (edaspidi „meretranspordi suunised”).

Meretranspordi suuniste jaotises 3.2 käsitletakse tööjõuga seotud kuludeks antavat riigiabi. Jaotise 3.2 punkti 1 kohaselt peaksid abimeetmed meretranspordi valdkonnale olema esmajoones suunatud maksu- ja muude kulude ja koormiste vähendamisele, mida kannavad EMP laevaomanikud ja EMP meremehed, taseme suunas, mis oleks kooskõlas ülemaailmsete määradega.

Nimetatud jaotise punkti 2 kohaselt peaks EMP mereveonduses olema lubatud järgmised tööjõukuludega seotud meetmed:

| — | vähendatud sotsiaalmaksumäärad EMP riigi lipu all seilavatel laevadel töötavate EMP meremeeste jaoks; |
| --- | --- |

—

vähendatud sotsiaalmaksumäärad EMP riigi lipu all seilavatel laevadel töötavate EMP meremeeste jaoks;

| — | vähendatud tulumaksumäärad EMP riigi lipu all seilavatel laevadel töötavate EMP meremeeste jaoks. |
| --- | --- |

—

vähendatud tulumaksumäärad EMP riigi lipu all seilavatel laevadel töötavate EMP meremeeste jaoks.

Käesoleva punkti tähenduses on „EMP meremehed” määratletud kui:

| — | EMP riikide kodanikud, nende meremeeste puhul, kes töötavad alustel (sh ro-ro reisiparvlaevadel), (15) mis pakuvad regulaarseid reisiteenuseid EMP sadamate vahel; |
| --- | --- |

—

EMP riikide kodanikud, nende meremeeste puhul, kes töötavad alustel (sh ro-ro reisiparvlaevadel), (15) mis pakuvad regulaarseid reisiteenuseid EMP sadamate vahel;

15

| — | kõigil muudel juhtudel kõik meremehed, kes on EMP riigi tulu- ja/või sotsiaalmaksukohustuslased. |
| --- | --- |

—

kõigil muudel juhtudel kõik meremehed, kes on EMP riigi tulu- ja/või sotsiaalmaksukohustuslased.

Punktis 3 täpsustatakse, et mõned EMP riigid võivad riigisisestel maksunduslikel põhjustel eelistada mitte kohaldada eespool nimetatud vähendatud määrasid, vaid selle asemel laevaomanikele kõnealuse maksukulu osaliselt või täielikult hüvitada. Üldjuhul võib sellist käsitlust pidada eespool kirjeldatud vähendatud määrade süsteemiga võrdväärseks tingimusel, et on olemas selge seos kõnealuste maksudega, et kulusid ei hüvitata ülemäära ja süsteem on läbipaistev ega võimalda kuritarvitamist.

4.3.   Hindamine

Hindamine

Nagu eespool I osa punktis 3 kirjeldatud, anti Hurtigruteni äriühingutele 7,352 miljonit Norra krooni (umbes 900 000 eurot), et hüvitada neile 2004. aasta sotsiaalkindlustusmaksete tõttu suurenenud kulud. 2004. aasta riigieelarve kohaselt koosnes Hurtigruteni äriühingutele antud toetus hüvitisest, mis „tuleneb diferentseeritud sotsiaalkindlustussüsteemi muudatustest” (16).

16

Eelnevast järeldub, et Hurtigruteni äriühingutele anti abi, hüvitamaks neile 2004. aastal tasutud suuremad sotsiaalkindlustusmaksed. Seetõttu tuleb antud abi käsitada meremeeste eest tasutud sotsiaalkindlustusmaksu hüvitamisena vastavalt meretranspordi suuniste jaotise 3.2 punktidele 2 ja 3.

Meretranspordi suuniste jaotise 3.2 punkt 2 võimaldab abi ainult EMP riigi lipu all seilavatel laevadel töötavate EMP meremeeste vähendatud sotsiaalmaksumäära kujul.

Norra ametiasutused on kinnitatud, et kõik 2004. aastal Hurtigruteni teenuse osutamiseks kasutatud laevad olid registreeritud Norras. Seega leiab järelevalveamet, et registreerimise tingimus on täidetud.

Mis puudutab tingimust, et sotsiaalne kaitse peab laienema „EMP meremeestele”, siis on viimased määratletud kui EMP riikide kodanikud nende meremeeste puhul, kes töötavad alustel (sh ro-ro-reisiparvlaevadel), mis pakuvad regulaarseid reisiteenuseid EMP sadamate vahel või kõigil muudel juhtudel kõik meremehed, kes on EMP riigi tulu- ja/või sotsiaalmaksukohustuslased.

Hurtigruteni lepingus kirjeldati Hurtigruteni teenust kui reisijate ja kauba ühendveo teenuseid Bergeni ja Kirkenesi vahel. Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt oli umbes 92 % Hurtigruteni äriühingute käibest seotud reisijateveo ning umbes 8 % kaubaveoga. Mõnel Hurtigruteni laeval olid sõiduautode pardale ja pardalt ära sõitmist võimaldavad seadmed. Kaubaautode jaoks (veoautod, treilerid jne) siiski asjaomased seadmed puudusid. Nagu I osa punktis 2 kirjeldatud, pakuti Hurtigruteni teenuste raames regulaarveoteenuseid Norra rannikut pidi, st EMP piires.

Eelneva põhjal leiab järelevalveamet, et kahest võimalikust määratlusest hõlmab Hurtigruteni äriühingute laevu esimene määratlus, s.t tegemist on alustega, mis pakuvad regulaarseid reisiteenuseid EMP sadamate vahel. See tähendab, et Hurtigruteni äriühingutele sotsiaalkindlustusmaksu tõusu hüvitamine oli meretranspordi suuniste jaotisega 3.2 kooskõlas niivõrd, kui hüvitist maksti seoses EMP riikide kodanikest meremeestega.

Norra ametiasutused on järelevalveametit teavitanud, et kõik 2004. aastal Hurtigruteni teenuse jaoks kasutatud laevade töötajad olid EMP riigi kodanikud.

Riigieelarve nägi selgesõnaliselt ette, et Hurtigruteni äriühingutele antakse lisaabi äriühingute sotsiaalkindlustuse lisakulude katteks. Seega oli abi andmise ja sotsiaalmaksusumma vahel selge seos. Veel enamgi, abisumma vastas täpselt äriühingute sotsiaalkindlustuse kulude kasvule. Nagu alljärgnevalt II osa punktis 4.4. näidatakse, ei toonud abi kaasa ülemäärast hüvitamist. Abi puhul oli tegemist riigieelarves ette nähtud ühekordse maksega. Seega oli abi andmine läbipaistev ja ei võimaldanud kuritarvitamist. Eelnevast järeldub, et tingimused sotsiaalkindlustusmaksete hüvitamise käsitlemiseks võrdväärsena vähendatud maksumäärade süsteemiga on täidetud.

Eelneva põhjal on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et Hurtigruteni äriühingutele antud abi sotsiaalkindlustusmaksete kasvu hüvitamiseks 2004. aastal on kooskõlas meretranspordi suuniste jaotisega 3.2.

4.4.   Ülemäärane hüvitamine ja kumuleerumine

Ülemäärane hüvitamine ja kumuleerumine

Vastavalt meretranspordi suuniste jaotise 11 punktile 2 võib EMP meremeeste sotsiaalmaksu vähendada kuni 100 %, s.t nullini. Käesoleva juhtumi puhul maksustati Hurtigruteni äriühinguid 2004. aastal varem kohaldatud määrast suurema sotsiaalmaksumääraga.

Järelevalveamet leiab, et meretranspordi suuniste jaotiste 3–6 alusel antud abi summa ei ületanud mereveonduse ja meremeestega seotud sotsiaalmaksu ja muude maksude kogusummat ning et suuniste jaotise 11 punkti 2 kriteerium on täidetud.

Lisaks meretranspordi suuniste alusel Hurtigruteni äriühingutele tööjõuga seotud kulude katteks antud abile on Hurtigruteni äriühingud saanud abi ka veoteenuse osutamiseks sõlmitud Hurtigruteni lepingu alusel ja vastavalt järelevalveameti 12. novembri 2003. aasta otsusele kiita heaks tööandjate diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete üleminekuaeg. Tagamaks, et ülemäärast hüvitamist ei toimunud, on vaja kontrollida, kas Hurtigruteni äriühingutele ei hüvitatud mõlema meetme raames samasid kulusid.

Siinkohal märgib järelevalveamet, et äriühingute sotsiaalkindlustuse kulud kasvasid järelevalveameti otsuse nr 172/02/COL tulemusel, millega pakuti Norrale välja asjakohased meetmed seoses Norra diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksu süsteemiga. Norra riik teatas diferentseerimata sotsiaalkindlustusmaksule ülemineku haldamise kavast. Kava kiideti heaks järelevalveameti 12. novembri 2003. aasta otsusega ja selle tagajärjel kasvasid 2004. aastal Hurtigruteni äriühingute sotsiaalkindlustuse kulud võrreldes ajaga, mil Hurtigruteni lepingu üle peeti läbirääkimisi. Seega on selge, et Hurtigruteni äriühingute 2004. aasta sotsiaalkindlustuse lisakulud ei olnud Hurtigruteni lepinguga hõlmatud, s.t et Hurtigruteni lepingu alusel makstud hüvitis ei katnud neid lisakulusid. Peale selle pidi 2004. aastal ülekantud täiendavate summadega hüvitatama Hurtigruteni äriühingutele ainult see osa suurenenud sotsiaalkindlustusmaksetest, mida kolmeaastase üleminekuaja kava tulemusel ei oldud juba hüvitatud. Seega ei toonud meretranspordi suuniste alusel 2004. aasta sotsiaalkindlustuse kulude kasvu hüvitamine kaasa ülemäärast hüvitamist.

Eelnevale tuginedes on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et Hurtigruteni äriühingutele 2004. aastal makstud sotsiaalkindlustuse lisakulude hüvitis on kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c koostoimes meretranspordi suunistega.

5.   Järeldus

Järeldus

Eelpool kirjeldatud kaalutlusi arvestades leiab järelevalveamet, et Hurtigruteni äriühingutele makstud 7,352 miljoni Norra krooni (umbes 900 000 euro) suurune hüvitis on kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c.

Järelevalveamet avaldab siiski kahetsust selle üle, et Norra ametiasutused ei täitnud järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikest 3 tulenevaid kohustusi meetmest teatada ja hoiduda selle jõustamisest enne järelevalveameti heakskiitu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hurtigruteni äriühingutele makstud 7,352 miljoni Norra krooni suurune hüvitis on riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. Abi andmisega rikuti järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3. Abi on kooskõlas EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c koostoimes meretranspordi suunistega.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Käesolev otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 12. detsember 2007

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Kristján A. STEFÁNSSON

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamise ja tõlgendamise suunised, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu 19. jaanuaril 1994, EÜT L 231, 3.9.1994, lk 1, EMP kaasanne nr 32, 3.9.1994. Suuniseid muudeti viimati 3. mail 2007. Edaspidi „riigiabi suunised”.

4

(5)  Järelevalveameti otsused on kättesaadavad aadressil http://www.eftasurv.int/

5

(6)  ELT C 314, 21.12.2006, lk 115, EMP kaasanne nr 63/2006, lk 33.

6

(7)  Edaspidi „Hurtigruteni äriühingud”.

7

(8)  Vt joonealune märkus 6.

8

(9)  Edaspidi „Hurtigruteni leping”.

9

(10)  Otsus nr 417/01/COL, edaspidi „2001. aasta otsus”.

10

(11)  Otsus nr 172/02/COL.

11

(12)  Otsus nr 218/03/COL. Üleminekuaega ei kohaldatud Norra põhjapoolseima osa puhul (sotsiaalkindlustusmaksu süsteemi 5. tsoon), kuna EFTA riigid otsustasid 1. juuli 2003. aasta otsuses nr 2/2003/SC, et piirkondlikult diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksed selles piirkonnas olid selle tsooni erandlikest asjaoludest tulenevalt EMP lepinguga kokkusobivad.

12

(13)  Artikli 70 kommentaarides öeldakse: „Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet.” [Järelevalveameti mitteametlik tõlge: 2004. aastaks eelarvesse kavandatud 200,8 miljonist Norra kroonist on 192,3 miljonit Norra krooni seotud otseselt praeguse Hurtigruteni äriühingutega sõlmitud lepinguga. Ülejäänud 8,5 miljonit Norra krooni on seotud diferentseeritud sotsiaalkindlustusmaksete süsteemi muudatustest tuleneva võimaliku hüvitisega. Hüvitise lõplik summa määratakse kindlaks Hurtigruteni äriühingute ja ministeeriumi vaheliste läbirääkimiste lõppemisel.]

13

(14)  Järelevalveameti tõlge, vaata ka joonealune märkus 13.

14

(15)  Ro-ro reisiparvlaev on määratletud kui „mereliikluses üle 12 reisijale mõeldud reisijateveoalus, mis on planeeritud nii, et maantee- või raudteesõidukid võivad ise pardale ja maha sõita”, vt ka suuniste joonealune märkus 22, mis viitab nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivile 1999/35/EÜ regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 1), mis on inkorporeeritud EMP lepingu XIII lisa punkti 56ca.

15

(16)  Järelevalveameti tõlge, vaata ka joonealune märkus 13.

16

---

| 25.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/27

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 433/09/COL,

30. oktoober 2009,

millega seitsmekümne kolmandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (2) eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab EFTA järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt väljastab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

meenutades riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (3) mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994 (4),

arvestades, et EFTA järelevalveameti suuniste peatükk, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi, (5) kaotab kehtivuse 30. novembril 2009 (6),

arvestades, et nimetatud peatükk vastab raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele, (7) mis kaotavad kehtivuse 9. oktoobril 2009 (8),

arvestades, et Euroopa Komisjon võttis 9. juulil 2009 vastu teatise raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kehtivuse pikendamise kohta 9. oktoobrini 2012, mis avaldati 9. juulil 2009Euroopa Liidu Teatajas,

arvestades, et raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised on olulised ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

arvestades, et EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

arvestades, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” punkti II kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

arvestades, et praegune raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlev peatükk kaotab kehtivuse 30. novembril 2009, on vaja kõnealuse peatüki kehtivust pikendada,

olles konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

olles konsulteerinud EFTA riikidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EFTA järelevalveameti suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitleva peatüki kehtivust pikendatakse 30. novembrini 2012.

Artikkel 2

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 30. oktoober 2009

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Kristján Andri STEFÁNSSON

---

(1)  Edaspidi „EMP leping”.

1

(2)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  Edaspidi „riigiabi suunised”.

3

(4)  Algselt avaldatud EÜTs L 231, 3.9.1994, lk 1 ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1.

4

(5)  EFTA järelevalveameti otsus nr 305/04/COL, avaldatud ELTs L 107, 28.4.2005, lk 28, EMP kaasaandes nr 21, 28.4.2005, lk 1.

5

(6)  Otsuse nr 305/04/COL punkt 89, vt viide joonealuses märkuses 5.

6

(7)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

7

(8)  Joonealuses märkuses 7 viidatud dokumendi punkt 102.

8

---