# Úradný vestník L 117/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.117.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 117 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5311. mája 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.117.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 117

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5311. mája 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 400/2010 z 26. apríla 2010, ktorým sa rozširuje konečné antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 1858/2005 na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom okrem iného v Čínskej ľudovej republike na dovoz oceľových lán a káblov zasielaných z Kórejskej republiky bez ohľadu na to, či majú, alebo nemajú deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, a ktorým sa ukončuje prešetrovanie týkajúce sa dovozu zasielaného z Malajzie | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 401/2010 zo 7. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 607/2009, ktorým sa ustanovujú určité podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 479/2008, pokiaľ ide o chránené označenia pôvodu a zemepisné označenia, tradičné pojmy, označovanie a obchodnú úpravu určitých vinárskych výrobkov | 13 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 402/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Pintadeau de la Drôme (CHZO)] | 60 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 403/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Tarta de Santiago (CHZO)] | 62 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 404/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 64 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 405/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 83 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/266/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 30. apríla 2010, ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia 92/260/EHS, 93/195/EHS, 93/197/EHS a 2004/211/ES, pokiaľ ide o dovoz registrovaných koní pochádzajúcich z určitých častí Číny a prispôsobenie názvov určitých tretích krajín
  [oznámené pod číslom K(2010) 2635]

   (
  1
  ) | 85 |
| | | 2010/267/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 6. mája 2010 o harmonizovaných technických podmienkach využívania frekvenčného pásma 790 – 862 MHz v rámci pozemských systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v Európskej únii
  [oznámené pod číslom K(2010) 2923]

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2010/268/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky zo 6. mája 2010 o dočasných opatreniach týkajúcich sa akceptovateľnosti obchodovateľných dlhových nástrojov vydaných alebo garantovaných gréckou vládou (ECB/2010/3) | 102 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 400/2010 z 26. apríla 2010, ktorým sa rozširuje konečné antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 1858/2005 na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom okrem iného v Čínskej ľudovej republike na dovoz oceľových lán a káblov zasielaných z Kórejskej republiky bez ohľadu na to, či majú, alebo nemajú deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, a ktorým sa ukončuje prešetrovanie týkajúce sa dovozu zasielaného z Malajzie

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 401/2010 zo 7. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 607/2009, ktorým sa ustanovujú určité podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 479/2008, pokiaľ ide o chránené označenia pôvodu a zemepisné označenia, tradičné pojmy, označovanie a obchodnú úpravu určitých vinárskych výrobkov

13

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 402/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Pintadeau de la Drôme (CHZO)]

60

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 403/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Tarta de Santiago (CHZO)]

62

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 404/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

64

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 405/2010 z 10. mája 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

83

ROZHODNUTIA

2010/266/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 30. apríla 2010, ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia 92/260/EHS, 93/195/EHS, 93/197/EHS a 2004/211/ES, pokiaľ ide o dovoz registrovaných koní pochádzajúcich z určitých častí Číny a prispôsobenie názvov určitých tretích krajín
  [oznámené pod číslom K(2010) 2635]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 2635]

1

85

2010/267/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie zo 6. mája 2010 o harmonizovaných technických podmienkach využívania frekvenčného pásma 790 – 862 MHz v rámci pozemských systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v Európskej únii
  [oznámené pod číslom K(2010) 2923]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 2923]

1

95

2010/268/EÚ

*

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky zo 6. mája 2010 o dočasných opatreniach týkajúcich sa akceptovateľnosti obchodovateľných dlhových nástrojov vydaných alebo garantovaných gréckou vládou (ECB/2010/3)

(ECB/2010/3)

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) č. 400/2010

z 26. apríla 2010,

ktorým sa rozširuje konečné antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 1858/2005 na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom okrem iného v Čínskej ľudovej republike na dovoz oceľových lán a káblov zasielaných z Kórejskej republiky bez ohľadu na to, či majú, alebo nemajú deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, a ktorým sa ukončuje prešetrovanie týkajúce sa dovozu zasielaného z Malajzie

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 13,

so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Existujúce opatrenia a predchádzajúce prešetrovania

| (1) | Nariadením (ES) č. 1796/1999 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) Rada uložila konečné antidumpingové clá vo výške 60,4 % na dovoz oceľových lán a káblov (ďalej len „oceľové laná“) s pôvodom okrem iného v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“). Tieto opatrenia sa budú ďalej uvádzať ako „pôvodné opatrenia“ a prešetrovanie, ktoré viedlo k uloženiu opatrení pôvodným nariadením, sa bude ďalej uvádzať ako „pôvodné prešetrovanie“. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 1796/1999 (2) (ďalej len „pôvodné nariadenie“) Rada uložila konečné antidumpingové clá vo výške 60,4 % na dovoz oceľových lán a káblov (ďalej len „oceľové laná“) s pôvodom okrem iného v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „Čína“). Tieto opatrenia sa budú ďalej uvádzať ako „pôvodné opatrenia“ a prešetrovanie, ktoré viedlo k uloženiu opatrení pôvodným nariadením, sa bude ďalej uvádzať ako „pôvodné prešetrovanie“.

| (2) | Keď sa zistilo, že pôvodné opatrenia sa obchádzajú prekládkou oceľových lán čínskeho pôvodu cez Maroko v súlade s článkom 13 základného nariadenia, opatrenia sa v roku 2004 rozšírili nariadením Rady (ES) č. 1886/2004 (3) na dovoz tých istých oceľových lán zasielaných z Maroka. Podobne, keď sa prešetrovaním podľa článku 13 základného nariadenia zistilo, že dochádza k obchádzaniu pôvodných opatrení na dovoz z Ukrajiny cez Moldavsko, opatrenia sa nariadením Rady (ES) č. 760/2004 (4) rozšírili na dovoz tých istých oceľových lán a káblov zasielaných z Moldavska. |
| --- | --- |

(2)

Keď sa zistilo, že pôvodné opatrenia sa obchádzajú prekládkou oceľových lán čínskeho pôvodu cez Maroko v súlade s článkom 13 základného nariadenia, opatrenia sa v roku 2004 rozšírili nariadením Rady (ES) č. 1886/2004 (3) na dovoz tých istých oceľových lán zasielaných z Maroka. Podobne, keď sa prešetrovaním podľa článku 13 základného nariadenia zistilo, že dochádza k obchádzaniu pôvodných opatrení na dovoz z Ukrajiny cez Moldavsko, opatrenia sa nariadením Rady (ES) č. 760/2004 (4) rozšírili na dovoz tých istých oceľových lán a káblov zasielaných z Moldavska.

| (3) | Rada na základe preskúmania pred uplynutím platnosti (ďalej len „preskúmanie pred uplynutím platnosti“) v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia uložila nariadením (ES) č. 1858/2005 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán s pôvodom okrem iného v Čínskej ľudovej republike na úrovni pôvodných opatrení. Takto uložené clo zostáva platné a ďalej sa uvádza len ako „platné opatrenia“. |
| --- | --- |

(3)

Rada na základe preskúmania pred uplynutím platnosti (ďalej len „preskúmanie pred uplynutím platnosti“) v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia uložila nariadením (ES) č. 1858/2005 (5) konečné antidumpingové clo na dovoz oceľových lán s pôvodom okrem iného v Čínskej ľudovej republike na úrovni pôvodných opatrení. Takto uložené clo zostáva platné a ďalej sa uvádza len ako „platné opatrenia“.

1.2.   Žiadosť

| (4) | Komisii bola 29. júna 2009 doručená žiadosť podľa článku 13 ods. 3 základného nariadenia, aby prešetrila možné obchádzanie antidumpingových opatrení uložených na oceľové laná s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Túto žiadosť predložil Koordinačný výbor Európskej federácie priemyslu splietaných oceľových lán (EWRIS) v mene výrobcov oceľových lán a káblov v Únii (ďalej len „žiadateľ“). |
| --- | --- |

(4)

Komisii bola 29. júna 2009 doručená žiadosť podľa článku 13 ods. 3 základného nariadenia, aby prešetrila možné obchádzanie antidumpingových opatrení uložených na oceľové laná s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Túto žiadosť predložil Koordinačný výbor Európskej federácie priemyslu splietaných oceľových lán (EWRIS) v mene výrobcov oceľových lán a káblov v Únii (ďalej len „žiadateľ“).

| (5) | V žiadosti sa tvrdilo, že po uložení antidumpingových opatrení došlo k značnej zmene v štruktúre obchodu pri vývoze z ČĽR, Kórejskej republiky a Malajzie do Únie, pre ktorú neexistuje iný dostatočný dôvod alebo hospodárske odôvodnenie ako uloženie platných opatrení. Táto zmena v štruktúre obchodu vyplývala údajne z prekládky oceľových lán s pôvodom v ČĽR cez Kórejskú republiku a Malajziu. |
| --- | --- |

(5)

V žiadosti sa tvrdilo, že po uložení antidumpingových opatrení došlo k značnej zmene v štruktúre obchodu pri vývoze z ČĽR, Kórejskej republiky a Malajzie do Únie, pre ktorú neexistuje iný dostatočný dôvod alebo hospodárske odôvodnenie ako uloženie platných opatrení. Táto zmena v štruktúre obchodu vyplývala údajne z prekládky oceľových lán s pôvodom v ČĽR cez Kórejskú republiku a Malajziu.

| (6) | V žiadosti sa ďalej tvrdilo, že nápravné účinky platných opatrení boli oslabené, pokiaľ ide o množstvo aj cenu. Okrem toho existoval dostatok dôkazov, že tento zvýšený dovoz z Kórejskej republiky a Malajzie sa uskutočňoval pri cenách podstatne nižších, ako je nepoškodzujúca cena stanovená pri pôvodnom prešetrovaní. |
| --- | --- |

(6)

V žiadosti sa ďalej tvrdilo, že nápravné účinky platných opatrení boli oslabené, pokiaľ ide o množstvo aj cenu. Okrem toho existoval dostatok dôkazov, že tento zvýšený dovoz z Kórejskej republiky a Malajzie sa uskutočňoval pri cenách podstatne nižších, ako je nepoškodzujúca cena stanovená pri pôvodnom prešetrovaní.

| (7) | Na záver žiadateľ uviedol, že ceny oceľových lán zasielaných z Kórejskej republiky a Malajzie boli dumpingové vo vzťahu k normálnej hodnote stanovenej pre podobný výrobok počas pôvodného prešetrovania. |
| --- | --- |

(7)

Na záver žiadateľ uviedol, že ceny oceľových lán zasielaných z Kórejskej republiky a Malajzie boli dumpingové vo vzťahu k normálnej hodnote stanovenej pre podobný výrobok počas pôvodného prešetrovania.

1.3.   Začatie konania

| (8) | Komisia dospela po porade s poradným výborom k záveru, že existujú dostatočné dôkazy prima facie na začatie prešetrovania podľa článku 13 základného nariadenia, a začala prešetrovanie podľa nariadenia (ES) č. 734/2009 (6) (ďalej len „nariadenie o začatí konania“). Podľa článku 13 ods. 3 a článku 14 ods. 5 základného nariadenia Komisia nariadením o začatí konania nariadila colným orgánom, aby registrovali dovoz oceľových lán zasielaných z Kórejskej republiky a Malajzie. |
| --- | --- |

(8)

Komisia dospela po porade s poradným výborom k záveru, že existujú dostatočné dôkazy prima facie na začatie prešetrovania podľa článku 13 základného nariadenia, a začala prešetrovanie podľa nariadenia (ES) č. 734/2009 (6) (ďalej len „nariadenie o začatí konania“). Podľa článku 13 ods. 3 a článku 14 ods. 5 základného nariadenia Komisia nariadením o začatí konania nariadila colným orgánom, aby registrovali dovoz oceľových lán zasielaných z Kórejskej republiky a Malajzie.

1.4.   Prešetrovanie

| (9) | Komisia oficiálne upovedomila orgány ČĽR, Kórejskej republiky a Malajzie, výrobcov/vývozcov a obchodníkov v týchto krajinách, ako aj dovozcov v Únii, o ktorých je známe, že sa ich záležitosť týka, a výrobné odvetvie Únie, ktoré žiadosť predložilo, o začatí prešetrovania. Dotazníky boli zaslané známym výrobcom/vývozcom v ČĽR, Kórejskej republike a v Malajzii, ktorí boli Komisii známi zo žiadosti alebo prostredníctvom misií Kórejskej republiky a Malajzie pri Európskej únii, alebo ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v článku 3 ods. 1 nariadenia o začatí konania. Dotazníky boli zaslané aj obchodníkom v Kórejskej republike a Malajzii a dovozcom v Únii uvedeným v žiadosti. Zainteresované strany dostali v lehote stanovenej v nariadení o začatí konania príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. |
| --- | --- |

(9)

Komisia oficiálne upovedomila orgány ČĽR, Kórejskej republiky a Malajzie, výrobcov/vývozcov a obchodníkov v týchto krajinách, ako aj dovozcov v Únii, o ktorých je známe, že sa ich záležitosť týka, a výrobné odvetvie Únie, ktoré žiadosť predložilo, o začatí prešetrovania. Dotazníky boli zaslané známym výrobcom/vývozcom v ČĽR, Kórejskej republike a v Malajzii, ktorí boli Komisii známi zo žiadosti alebo prostredníctvom misií Kórejskej republiky a Malajzie pri Európskej únii, alebo ktorí sa prihlásili v lehotách stanovených v článku 3 ods. 1 nariadenia o začatí konania. Dotazníky boli zaslané aj obchodníkom v Kórejskej republike a Malajzii a dovozcom v Únii uvedeným v žiadosti. Zainteresované strany dostali v lehote stanovenej v nariadení o začatí konania príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie.

| (10) | Prihlásilo sa pätnásť výrobcov/vývozcov a dvaja obchodníci v Kórejskej republike, dvaja výrobcovia/vývozcovia v Malajzii, päť výrobcov/vývozcov v Číne, dvaja prepojení dovozcovia, desať nezávislých dovozcov v Únii a Európske združenie dovozcov oceľových lán. Viaceré ďalšie spoločnosti tvrdili, že nie sú zapojené do výroby ani vývozu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. |
| --- | --- |

(10)

Prihlásilo sa pätnásť výrobcov/vývozcov a dvaja obchodníci v Kórejskej republike, dvaja výrobcovia/vývozcovia v Malajzii, päť výrobcov/vývozcov v Číne, dvaja prepojení dovozcovia, desať nezávislých dovozcov v Únii a Európske združenie dovozcov oceľových lán. Viaceré ďalšie spoločnosti tvrdili, že nie sú zapojené do výroby ani vývozu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania.

| (11) | Dotazník vyplnili tieto spoločnosti a v ich priestoroch sa neskôr vykonali overovacie návštevy: | Výrobcovia/vývozcovia v Kórejskej republike:







  — | Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Dotazník vyplnili tieto spoločnosti a v ich priestoroch sa neskôr vykonali overovacie návštevy:

Výrobcovia/vývozcovia v Kórejskej republike:

—

Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,

| — | Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan, |
| --- | --- |

—

Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,

| — | CS Co., Ltd, Yangsan-City, |
| --- | --- |

—

CS Co., Ltd, Yangsan-City,

| — | Cosmo Wire Ltd., Ulsan, |
| --- | --- |

—

Cosmo Wire Ltd., Ulsan,

| — | Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun, |
| --- | --- |

—

Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun,

| — | DSR Wire Corp., Suncheon-City, a jeho prepojená spoločnosť DSR Corp., Busan, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corp., Suncheon-City, a jeho prepojená spoločnosť DSR Corp., Busan,

| — | Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city, |
| --- | --- |

—

Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,

| — | Kiswire Ltd., Seoul, |
| --- | --- |

—

Kiswire Ltd., Seoul,

| — | Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun, |
| --- | --- |

—

Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,

| — | Manho Rope & Wire Ltd., Busan, |
| --- | --- |

—

Manho Rope & Wire Ltd., Busan,

| — | Shin Han Rope Co., Ltd., Incheon, |
| --- | --- |

—

Shin Han Rope Co., Ltd., Incheon,

| — | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

| — | Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City. |
| --- | --- |

—

Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.

| | Obchodník v Kórejskej republike:







  — | Trion Co. Ltd., Busan. |
| --- | --- | --- |

Obchodník v Kórejskej republike:

—

Trion Co. Ltd., Busan.

| | Výrobcovia/vývozcovia v Malajzii:







  — | Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru, |
| --- | --- | --- |

Výrobcovia/vývozcovia v Malajzii:

—

Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

| — | Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor. |
| --- | --- |

—

Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.

| | Výrobcovia/vývozcovia v ČĽR:







  — | Qingdao DSR, Qingdao, |
| --- | --- | --- |

Výrobcovia/vývozcovia v ČĽR:

—

Qingdao DSR, Qingdao,

| — | Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao, |
| --- | --- |

—

Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,

| — | Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City. |
| --- | --- |

—

Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.

| | Prepojení dovozcovia:







  — | Kiswire Europe, Holandsko, |
| --- | --- | --- |

Prepojení dovozcovia:

—

Kiswire Europe, Holandsko,

| — | Verope AG, Švajčiarsko. |
| --- | --- |

—

Verope AG, Švajčiarsko.

1.5.   Obdobie prešetrovania

| (12) | Obdobie prešetrovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „OP“). Údaje sa zhromažďovali za obdobie od roku 1999 do konca OP s cieľom prešetriť údajnú zmenu v štruktúre obchodu. |
| --- | --- |

(12)

Obdobie prešetrovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „OP“). Údaje sa zhromažďovali za obdobie od roku 1999 do konca OP s cieľom prešetriť údajnú zmenu v štruktúre obchodu.

2.   VÝSLEDKY PREŠETROVANIA

2.1.   Všeobecné úvahy

| (13) | V súlade s článkom 13 ods. 1 základného nariadenia sa na účely zhodnotenia existencie obchádzania postupne analyzovala možná zmena v štruktúre obchodu medzi tretími krajinami a Úniou a skutočnosť, či táto zmena vyplýva z praxe, procesu alebo z činnosti, pre ktoré neexistuje iný dostatočný dôvod alebo hospodárske odôvodnenie ako uloženie cla, či existovali dôkazy o ujme alebo o oslabovaní nápravných účinkov z hľadiska cien a/alebo množstiev podobného výrobku a či existovali dôkazy o dumpingu vo vzťahu k normálnym hodnotám, ktoré boli predtým v prípade potreby stanovené na podobný výrobok v súlade s ustanoveniami článku 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(13)

V súlade s článkom 13 ods. 1 základného nariadenia sa na účely zhodnotenia existencie obchádzania postupne analyzovala možná zmena v štruktúre obchodu medzi tretími krajinami a Úniou a skutočnosť, či táto zmena vyplýva z praxe, procesu alebo z činnosti, pre ktoré neexistuje iný dostatočný dôvod alebo hospodárske odôvodnenie ako uloženie cla, či existovali dôkazy o ujme alebo o oslabovaní nápravných účinkov z hľadiska cien a/alebo množstiev podobného výrobku a či existovali dôkazy o dumpingu vo vzťahu k normálnym hodnotám, ktoré boli predtým v prípade potreby stanovené na podobný výrobok v súlade s ustanoveniami článku 2 základného nariadenia.

2.2.   Príslušný výrobok a podobný výrobok

| (14) | Príslušným výrobkom určeným v pôvodnom prešetrovaní sú oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm (v terminológii odvetvia často uvádzané označením SWR) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (ďalej len „príslušný výrobok“). |
| --- | --- |

(14)

Príslušným výrobkom určeným v pôvodnom prešetrovaní sú oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm (v terminológii odvetvia často uvádzané označením SWR) a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (ďalej len „príslušný výrobok“).

| (15) | Výrobkami, ktoré sú predmetom prešetrovania, sú oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, zasielané z Kórejskej republiky a Malajzie bez ohľadu na to, či majú, alebo nemajú deklarovaný pôvod v Kórejskej republike a Malajzii (ďalej len „výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania“), ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod rovnaké kódy ako príslušný výrobok. |
| --- | --- |

(15)

Výrobkami, ktoré sú predmetom prešetrovania, sú oceľové laná a káble vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, zasielané z Kórejskej republiky a Malajzie bez ohľadu na to, či majú, alebo nemajú deklarovaný pôvod v Kórejskej republike a Malajzii (ďalej len „výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania“), ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod rovnaké kódy ako príslušný výrobok.

| (16) | Prešetrovaním sa zistilo, že oceľové laná vyvážané do Únie z ČĽR a oceľové laná zasielané do Únie z Kórejskej republiky a Malajzie majú rovnaké základné fyzické a technické charakteristiky a použitie. Z toho dôvodu sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(16)

Prešetrovaním sa zistilo, že oceľové laná vyvážané do Únie z ČĽR a oceľové laná zasielané do Únie z Kórejskej republiky a Malajzie majú rovnaké základné fyzické a technické charakteristiky a použitie. Z toho dôvodu sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

2.3.   Stupeň spolupráce a určenie objemu dovozu

| (17) | Ako sa uvádza v odôvodnení 11, štrnásť vývozcov/výrobcov v Kórejskej republike, jeden kórejský obchodník, dvaja vyvážajúci výrobcovia v Malajzii a traja vyvážajúci výrobcovia v Číne spolupracovali tak, že predložili vyplnené dotazníky. |
| --- | --- |

(17)

Ako sa uvádza v odôvodnení 11, štrnásť vývozcov/výrobcov v Kórejskej republike, jeden kórejský obchodník, dvaja vyvážajúci výrobcovia v Malajzii a traja vyvážajúci výrobcovia v Číne spolupracovali tak, že predložili vyplnené dotazníky.

| (18) | Jedna kórejská spoločnosť po predložení vyplneného dotazníka oznámila Komisii, že sa dostala do úpadku, a preto odstúpila od spolupráce. |
| --- | --- |

(18)

Jedna kórejská spoločnosť po predložení vyplneného dotazníka oznámila Komisii, že sa dostala do úpadku, a preto odstúpila od spolupráce.

| (19) | V prípade inej kórejskej spoločnosti sa zistilo, že z dôvodov uvedených v odôvodnení 47 je potrebné uplatňovať článok 18 ods. 1. |
| --- | --- |

(19)

V prípade inej kórejskej spoločnosti sa zistilo, že z dôvodov uvedených v odôvodnení 47 je potrebné uplatňovať článok 18 ods. 1.

| (20) | Spolupracujúci kórejskí vyvážajúci výrobcovia sa podľa databázy COMEXT podieľali počas OP na 81 % celkového kórejského vývozu do Únie. Preto aj keď bola spolupráca intenzívna, spolupracujúci výrobcovia/vývozcovia netvorili úplne celý objem vývozu oceľových lán z Kórejskej republiky. Celkové objemy vývozu preto vychádzali z databázy COMEXT. |
| --- | --- |

(20)

Spolupracujúci kórejskí vyvážajúci výrobcovia sa podľa databázy COMEXT podieľali počas OP na 81 % celkového kórejského vývozu do Únie. Preto aj keď bola spolupráca intenzívna, spolupracujúci výrobcovia/vývozcovia netvorili úplne celý objem vývozu oceľových lán z Kórejskej republiky. Celkové objemy vývozu preto vychádzali z databázy COMEXT.

| (21) | V Malajzii existujú dvaja známi výrobcovia. Celkové množstvá vývozu dvoch spolupracujúcich spoločností v Malajzii presahovali objem dovozu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, zaznamenaný v databáze COMEXT. Dospelo sa preto k záveru, že vyvážajúci výrobcovia reprezentujú celkový vývoz oceľových lán z Malajzie do Únie. |
| --- | --- |

(21)

V Malajzii existujú dvaja známi výrobcovia. Celkové množstvá vývozu dvoch spolupracujúcich spoločností v Malajzii presahovali objem dovozu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, zaznamenaný v databáze COMEXT. Dospelo sa preto k záveru, že vyvážajúci výrobcovia reprezentujú celkový vývoz oceľových lán z Malajzie do Únie.

| (22) | Žiadateľ tvrdil, že údaje z databázy COMEXT nie sú spoľahlivé, a preto by celkový objem dovozu z Malajzie do Únie nemal byť stanovený na tomto základe. Počas prešetrovania však boli údaje o dovoze podrobené krížovej kontrole s oficiálnymi malajzijskými štatistikami a s overenými vyplnenými dotazníkmi. Táto analýza nepreukázala, že skutočný vývoz z Malajzie bol vyšší ako vývoz, ktorý nahlásili spolupracujúce spoločnosti v Malajzii. Tvrdenie žiadateľa sa preto muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(22)

Žiadateľ tvrdil, že údaje z databázy COMEXT nie sú spoľahlivé, a preto by celkový objem dovozu z Malajzie do Únie nemal byť stanovený na tomto základe. Počas prešetrovania však boli údaje o dovoze podrobené krížovej kontrole s oficiálnymi malajzijskými štatistikami a s overenými vyplnenými dotazníkmi. Táto analýza nepreukázala, že skutočný vývoz z Malajzie bol vyšší ako vývoz, ktorý nahlásili spolupracujúce spoločnosti v Malajzii. Tvrdenie žiadateľa sa preto muselo zamietnuť.

| (23) | Spolupráca výrobcov/vývozcov v ČĽR dosahovala nízku úroveň, pričom len traja vývozcovia/výrobcovia predložili vyplnený dotazník. Okrem toho žiadna z tých spoločností nevyvážala príslušný výrobok do Únie a iba vo veľmi malých množstvách do Malajzie. Vývoz spolupracujúcich spoločností predstavoval 41 % celkového čínskeho vývozu do Kórejskej republiky. Preto, a na základe informácií predložených spolupracujúcimi stranami, nebolo možné jednoznačne určiť objem vývozu oceľových lán z ČĽR. |
| --- | --- |

(23)

Spolupráca výrobcov/vývozcov v ČĽR dosahovala nízku úroveň, pričom len traja vývozcovia/výrobcovia predložili vyplnený dotazník. Okrem toho žiadna z tých spoločností nevyvážala príslušný výrobok do Únie a iba vo veľmi malých množstvách do Malajzie. Vývoz spolupracujúcich spoločností predstavoval 41 % celkového čínskeho vývozu do Kórejskej republiky. Preto, a na základe informácií predložených spolupracujúcimi stranami, nebolo možné jednoznačne určiť objem vývozu oceľových lán z ČĽR.

| (24) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa k zisteniam v súvislosti s dovozom oceľových lán do Únie a vývozom oceľových lán z ČĽR do Kórejskej republiky a Malajzie muselo v súlade s článkom 18 základného nariadenia čiastočne dospieť na základe dostupných skutočností. Na určenie celkových objemov dovozu z ČĽR do Únie sa použili údaje databázy COMEXT. Na určenie celkového dovozu do Kórejskej republiky a Malajzie z ČĽR sa použili čínske, kórejské a malajzijské národné štatistiky. Údaje boli podrobené krížovej kontrole medzi rôznymi štatistickými zdrojmi a potvrdené ďalšími štatistickými databázami ako Global Trade Atlas, databáza čínskeho vývozu a údajmi poskytnutými colnými orgánmi Kórejskej republiky a Malajzie. |
| --- | --- |

(24)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa k zisteniam v súvislosti s dovozom oceľových lán do Únie a vývozom oceľových lán z ČĽR do Kórejskej republiky a Malajzie muselo v súlade s článkom 18 základného nariadenia čiastočne dospieť na základe dostupných skutočností. Na určenie celkových objemov dovozu z ČĽR do Únie sa použili údaje databázy COMEXT. Na určenie celkového dovozu do Kórejskej republiky a Malajzie z ČĽR sa použili čínske, kórejské a malajzijské národné štatistiky. Údaje boli podrobené krížovej kontrole medzi rôznymi štatistickými zdrojmi a potvrdené ďalšími štatistickými databázami ako Global Trade Atlas, databáza čínskeho vývozu a údajmi poskytnutými colnými orgánmi Kórejskej republiky a Malajzie.

| (25) | Objem dovozu zaznamenaný v kórejských, malajzijských a čínskych štatistikách zahŕňal širšiu skupinu výrobkov ako príslušný výrobok alebo výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania. Tieto štatistiky sa preto zodpovedajúcim spôsobom upravili na základe zistení súčasného prešetrovania. |
| --- | --- |

(25)

Objem dovozu zaznamenaný v kórejských, malajzijských a čínskych štatistikách zahŕňal širšiu skupinu výrobkov ako príslušný výrobok alebo výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania. Tieto štatistiky sa preto zodpovedajúcim spôsobom upravili na základe zistení súčasného prešetrovania.

2.4.   Zmena v štruktúre obchodovania

| (26) | Dovoz oceľových lán z Číny do Únie po uložení opatrení v roku 1999 najprv klesol takmer na nulu. Po postupnom zvyšovaní v období od roku 2003 do roku 2006, pričom dovoz dosiahol vrchol v roku 2006 na úrovni 8 656 ton, sa tento trend v období od roku 2006 do OP obrátil a dovážané množstvá opäť klesli o viac ako 40 %. |
| --- | --- |

(26)

Dovoz oceľových lán z Číny do Únie po uložení opatrení v roku 1999 najprv klesol takmer na nulu. Po postupnom zvyšovaní v období od roku 2003 do roku 2006, pričom dovoz dosiahol vrchol v roku 2006 na úrovni 8 656 ton, sa tento trend v období od roku 2006 do OP obrátil a dovážané množstvá opäť klesli o viac ako 40 %.

| (27) | Na druhej strane celkový dovoz kórejských oceľových lán do Únie v období od roku 1999 do roku 2008 výrazne vzrástol približne z 11 123 ton na 48 214 ton. Ročný nárast v absolútnom vyjadrení bol najvýraznejší v rokoch 2002 a 2003 a v poslednom období v rokoch 2006 a 2007. |
| --- | --- |

(27)

Na druhej strane celkový dovoz kórejských oceľových lán do Únie v období od roku 1999 do roku 2008 výrazne vzrástol približne z 11 123 ton na 48 214 ton. Ročný nárast v absolútnom vyjadrení bol najvýraznejší v rokoch 2002 a 2003 a v poslednom období v rokoch 2006 a 2007.

| (28) | Na základe informácií v podnete a informácií predložených Misiou Kórejskej republiky pri Európskej únii sa dospelo k záveru, že do súčasného prešetrovania bola zahrnutá veľká väčšina, ak nie všetci skutoční výrobcovia výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania v Kórei. Preto sa dospelo k záveru, že vývoz nespolupracujúcich kórejských spoločností do Únie, ktorý predstavoval približne 19 % celkového vývozu z hľadiska množstva z Kórejskej republiky, realizujú okrem výrobcov uvedených v odôvodneniach 18 a 47 najmä obchodníci. |
| --- | --- |

(28)

Na základe informácií v podnete a informácií predložených Misiou Kórejskej republiky pri Európskej únii sa dospelo k záveru, že do súčasného prešetrovania bola zahrnutá veľká väčšina, ak nie všetci skutoční výrobcovia výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania v Kórei. Preto sa dospelo k záveru, že vývoz nespolupracujúcich kórejských spoločností do Únie, ktorý predstavoval približne 19 % celkového vývozu z hľadiska množstva z Kórejskej republiky, realizujú okrem výrobcov uvedených v odôvodneniach 18 a 47 najmä obchodníci.

| (29) | V rokoch 2006 and 2007 tieto spoločnosti viditeľne zvýšili vývoz do Únie. Vývoz bol v týchto rokoch približne o 20 % vyšší ako v roku 2005, ktorý je prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údaje na tejto úrovni. Vývoz nespolupracujúcich spoločností sa od roku 2008 znížil, čo je potrebné vnímať z hľadiska prešetrovania vykonávaného v tomto období kórejskými orgánmi, ako sa uvádza v odôvodnení 52. |
| --- | --- |

(29)

V rokoch 2006 and 2007 tieto spoločnosti viditeľne zvýšili vývoz do Únie. Vývoz bol v týchto rokoch približne o 20 % vyšší ako v roku 2005, ktorý je prvým rokom, za ktorý sú k dispozícii údaje na tejto úrovni. Vývoz nespolupracujúcich spoločností sa od roku 2008 znížil, čo je potrebné vnímať z hľadiska prešetrovania vykonávaného v tomto období kórejskými orgánmi, ako sa uvádza v odôvodnení 52.

| (30) | Pokiaľ ide o Malajziu, z údajov COMEXT, ako aj z celkového vývozu spolupracujúcich spoločností vyplýva, že vývoz z Malajzie do Únie sa v minulosti tiež trvale zvyšoval. Tento nárast bol najvýraznejší a najstabilnejší v období od roku 2005 do OP, v ktorom sa malajzijský vývoz do Únie zdvojnásobil. |
| --- | --- |

(30)

Pokiaľ ide o Malajziu, z údajov COMEXT, ako aj z celkového vývozu spolupracujúcich spoločností vyplýva, že vývoz z Malajzie do Únie sa v minulosti tiež trvale zvyšoval. Tento nárast bol najvýraznejší a najstabilnejší v období od roku 2005 do OP, v ktorom sa malajzijský vývoz do Únie zdvojnásobil.

| (31) | V tabuľke 1 sú uvedené množstvá dovozu oceľových lán z uvedených krajín do Únie od uloženia opatrení v roku 1999 do OP:

  Tabuľka 1


  Vývoj dovozu oceľových lán do Únie od uloženia opatrení


  Zdroj: COMEXT, kórejská štatistika (KITA).











  Objemy dovozu v tonách | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | neuvádza sa | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |
| Podiel na celkovom dovoze | — | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |
| Kórejská republika | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |
| Podiel na celkovom dovoze | — | 29 % | 32 % | 37 % | 47 % | 52 % |
| Malajzia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |
| Podiel na celkovom dovoze | — | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |

(31)

V tabuľke 1 sú uvedené množstvá dovozu oceľových lán z uvedených krajín do Únie od uloženia opatrení v roku 1999 do OP:

Tabuľka 1

Vývoj dovozu oceľových lán do Únie od uloženia opatrení

Zdroj: COMEXT, kórejská štatistika (KITA).

Objemy dovozu v tonách

1999

2000

2001

2002

2003

2004

ČĽR

neuvádza sa

414

283

394

913

2 809

Podiel na celkovom dovoze

—

1 %

1 %

1 %

2 %

5 %

Kórejská republika

11 122

12 486

13 280

16 223

22 302

31 862

Podiel na celkovom dovoze

—

29 %

32 %

37 %

47 %

52 %

Malajzia

2 989

2 366

4 171

3 371

4 836

4 426

Podiel na celkovom dovoze

—

5 %

10 %

8 %

10 %

7 %

| Objemy dovozu v tonách | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |
| Podiel na celkovom dovoze | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |
| Kórejská republika | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |
| Podiel na celkovom dovoze | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |
| Kórejské nespolupracujúce spoločnosti | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |
| Malajzia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |
| Podiel na celkovom dovoze | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |
| Malajzijské spolupracujúce spoločnosti (index 2006 = 100) | — | 100 | 102 | 148 | 144 |

Objemy dovozu v tonách

2005

2006

2007

2008

OP

ČĽR

4 945

8 656

6 219

6 795

4 987

Podiel na celkovom dovoze

7 %

11 %

7 %

7 %

6 %

Kórejská republika

34 536

39 128

45 783

48 213

43 185

Podiel na celkovom dovoze

50 %

50 %

55 %

53 %

50 %

Kórejské nespolupracujúce spoločnosti

11 577

14 042

14 160

10 287

8 391

Index (2005 = 100)

100

121

122

89

72

Malajzia

5 123

7 449

8 142

9 685

10 116

Podiel na celkovom dovoze

7 %

10 %

10 %

11 %

12 %

Malajzijské spolupracujúce spoločnosti (index 2006 = 100)

—

100

102

148

144

| (32) | Pri pohľade na štruktúru uvedených troch obchodných tokov si možno všimnúť, že najmä od roku 2005 kórejskí vývozcovia a čiastočne malajzijskí vývozcovia výrazne predstihli v predaji na trhu Únie čínskych vývozcov z hľadiska objemu a v určitej miere ich nahradili. |
| --- | --- |

(32)

Pri pohľade na štruktúru uvedených troch obchodných tokov si možno všimnúť, že najmä od roku 2005 kórejskí vývozcovia a čiastočne malajzijskí vývozcovia výrazne predstihli v predaji na trhu Únie čínskych vývozcov z hľadiska objemu a v určitej miere ich nahradili.

| (33) | V dôsledku celosvetového spomalenia hospodárskeho rastu, ktoré sa časovo zhoduje s OP, sa objemy obchodu s oceľovými lanami medzi všetkými príslušnými krajinami znížili alebo sa nárast spomalil. Zníženie však bolo najvýraznejšie v prípade dovozu z ČĽR do Únie (– 27 %). |
| --- | --- |

(33)

V dôsledku celosvetového spomalenia hospodárskeho rastu, ktoré sa časovo zhoduje s OP, sa objemy obchodu s oceľovými lanami medzi všetkými príslušnými krajinami znížili alebo sa nárast spomalil. Zníženie však bolo najvýraznejšie v prípade dovozu z ČĽR do Únie (– 27 %).

| (34) | Prudký nárast vývozu oceľových lán a káblov (všetkých priemerov) možno v tom istom období pozorovať z Číny do Kórejskej republiky: z relatívne nevýznamného množstva v roku 1999 (2 519 ton) sa zvýšil na 78 822 ton v roku 2008. Nárast bol najvýznamnejší v období od roku 2005 do roku 2008, v ktorom sa dovoz zvýšil štvornásobne. V posledných rokoch bola Čína najväčším vývozcom oceľových lán do Kórey, pričom v roku 2008 jej vývoz predstavoval 89 % celkového dovozu oceľových lán. Odhadovaný dovoz len samotného príslušného výrobku (výrobky s priemerom nad 3 mm) v roku 2008 predstavoval 58 885 ton. |
| --- | --- |

(34)

Prudký nárast vývozu oceľových lán a káblov (všetkých priemerov) možno v tom istom období pozorovať z Číny do Kórejskej republiky: z relatívne nevýznamného množstva v roku 1999 (2 519 ton) sa zvýšil na 78 822 ton v roku 2008. Nárast bol najvýznamnejší v období od roku 2005 do roku 2008, v ktorom sa dovoz zvýšil štvornásobne. V posledných rokoch bola Čína najväčším vývozcom oceľových lán do Kórey, pričom v roku 2008 jej vývoz predstavoval 89 % celkového dovozu oceľových lán. Odhadovaný dovoz len samotného príslušného výrobku (výrobky s priemerom nad 3 mm) v roku 2008 predstavoval 58 885 ton.

| (35) | Pri hodnotení len dovozu nespolupracujúcich kórejských spoločností možno pozorovať ten istý prudký nárast, t. j. dovoz realizovaný týmito spoločnosťami z Číny sa do rokov 2007 a 2008 zvýšil štvornásobne. Hoci dovoz následne začal klesať, zostal vysoko nad úrovňou dovozu v roku 2005 a stále predstavoval veľmi významné sumy.

  Tabuľka 2


  Dovoz čínskych výrobkov do Kórejskej republiky v období od roku 1999 do OP | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (v tonách, všetky priemery) | 2 519 | 6 764 | 6 044 | 7 740 | 11 421 | 14 120 | 19 933 | 36 531 | 69 620 | 78 822 | 66 099 |
| Ročná zmena (%) | — | 169 | –11 | 28 | 48 | 24 | 41 | 83 | 91 | 13 | –16 |
| Dovoz kórejskými nespolupracujúcimi spoločnosťami (v tonách, iba príslušné výrobky) | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 7 166 | 18 053 | 33 907 | 29 717 | 22 004 |
| Index (2005 = 100) | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | 100 | 252 | 473 | 415 | 307 |
| Zdroj: Kórejská štatistika (KITA), údaje predložené kórejskými colnými službami, overené informácie poskytnuté spolupracujúcimi výrobcami. |

(35)

Pri hodnotení len dovozu nespolupracujúcich kórejských spoločností možno pozorovať ten istý prudký nárast, t. j. dovoz realizovaný týmito spoločnosťami z Číny sa do rokov 2007 a 2008 zvýšil štvornásobne. Hoci dovoz následne začal klesať, zostal vysoko nad úrovňou dovozu v roku 2005 a stále predstavoval veľmi významné sumy.

Tabuľka 2

Dovoz čínskych výrobkov do Kórejskej republiky v období od roku 1999 do OP

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

OP

Dovoz (v tonách, všetky priemery)

2 519

6 764

6 044

7 740

11 421

14 120

19 933

36 531

69 620

78 822

66 099

Ročná zmena (%)

—

169

–11

28

48

24

41

83

91

13

–16

Dovoz kórejskými nespolupracujúcimi spoločnosťami (v tonách, iba príslušné výrobky)

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

7 166

18 053

33 907

29 717

22 004

Index (2005 = 100)

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

100

252

473

415

307

Zdroj: Kórejská štatistika (KITA), údaje predložené kórejskými colnými službami, overené informácie poskytnuté spolupracujúcimi výrobcami.

| (36) | Na stanovenie trendu obchodného toku oceľových lán z Číny do Malajzie sa posúdili malajzijské, ako aj čínske štatistiky. Obidve tieto skupiny údajov sú k dispozícii len za skupinu výrobkov vyššej úrovne ako príslušný výrobok. Okrem toho z nich vyplynuli značné rozdiely. V tejto súvislosti preto nebolo možné získať spoľahlivé údaje. |
| --- | --- |

(36)

Na stanovenie trendu obchodného toku oceľových lán z Číny do Malajzie sa posúdili malajzijské, ako aj čínske štatistiky. Obidve tieto skupiny údajov sú k dispozícii len za skupinu výrobkov vyššej úrovne ako príslušný výrobok. Okrem toho z nich vyplynuli značné rozdiely. V tejto súvislosti preto nebolo možné získať spoľahlivé údaje.

| (37) | Žiadateľ tvrdil, že skutočnosť, že nemožno zistiť žiadne spoľahlivé údaje, nie je dostatočný dôvod na to, aby sa mohlo konštatovať, že nedošlo k žiadnemu obchádzaniu. Ako sa uvádza v odôvodneniach 38 a 55, dôkazy dostupné zo súčasného prešetrovania, teda najmä objem výroby spolupracujúcich malajzijských výrobcov/vývozcov, ako aj ich vývoz do Únie, ukázali, že oceľové laná vyvážané z Malajzie boli skutočne pôvodom z Malajzie a nepredstavovali teda obchádzanie. V tomto prípade preto bolo bezvýznamné, či existoval dovoz z Číny do Malajzie, alebo nie. Tvrdenie žiadateľa bolo preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(37)

Žiadateľ tvrdil, že skutočnosť, že nemožno zistiť žiadne spoľahlivé údaje, nie je dostatočný dôvod na to, aby sa mohlo konštatovať, že nedošlo k žiadnemu obchádzaniu. Ako sa uvádza v odôvodneniach 38 a 55, dôkazy dostupné zo súčasného prešetrovania, teda najmä objem výroby spolupracujúcich malajzijských výrobcov/vývozcov, ako aj ich vývoz do Únie, ukázali, že oceľové laná vyvážané z Malajzie boli skutočne pôvodom z Malajzie a nepredstavovali teda obchádzanie. V tomto prípade preto bolo bezvýznamné, či existoval dovoz z Číny do Malajzie, alebo nie. Tvrdenie žiadateľa bolo preto zamietnuté.

| (38) | Vývoj celkového objemu výroby spolupracujúcich výrobcov v Kórejskej republike zostal v období od roku 2006 do OP stabilný. Malajzijskí výrobcovia však počas toho istého obdobia značne zvýšili svoju produkciu.

  Tabuľka 3


  Výroba oceľových lán v spolupracujúcich spoločnostiach v Kórejskej republike a Malajzii










  Objemy výroby v tonách | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kórejská republika | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |
| Index | 100 | 105 | 105 | 93 |
| Malajzia (indexované) | 100 | 164 | 171 | 157 |
| Zdroj: Overené informácie predložené spolupracujúcimi výrobcami. |

(38)

Vývoj celkového objemu výroby spolupracujúcich výrobcov v Kórejskej republike zostal v období od roku 2006 do OP stabilný. Malajzijskí výrobcovia však počas toho istého obdobia značne zvýšili svoju produkciu.

Tabuľka 3

Výroba oceľových lán v spolupracujúcich spoločnostiach v Kórejskej republike a Malajzii

Objemy výroby v tonách

2006

2007

2008

OP

Kórejská republika

152 657

159 584

160 113

142 413

Index

100

105

105

93

Malajzia (indexované)

100

164

171

157

Zdroj: Overené informácie predložené spolupracujúcimi výrobcami.

2.5.   Záver o zmene v štruktúre obchodu

| (39) | Celkový pokles čínskeho vývozu do Únie od roku 2006 a súbežný nárast vývozu z Kórejskej republiky a Malajzie a vývozu z ČĽR do Kórejskej republiky po uložení pôvodných opatrení, a najmä do roku 2008, predstavovali zmenu v štruktúre obchodu medzi uvedenými krajinami na jednej strane a Úniou na strane druhej. V prípade Kórejskej republiky možno dospieť k tomuto záveru jednak celkovo a za obdobie od roku 2005 do roku 2007 aj osobitne za nespolupracujúce spoločnosti. |
| --- | --- |

(39)

Celkový pokles čínskeho vývozu do Únie od roku 2006 a súbežný nárast vývozu z Kórejskej republiky a Malajzie a vývozu z ČĽR do Kórejskej republiky po uložení pôvodných opatrení, a najmä do roku 2008, predstavovali zmenu v štruktúre obchodu medzi uvedenými krajinami na jednej strane a Úniou na strane druhej. V prípade Kórejskej republiky možno dospieť k tomuto záveru jednak celkovo a za obdobie od roku 2005 do roku 2007 aj osobitne za nespolupracujúce spoločnosti.

| (40) | Boli doručené pripomienky, v ktorých sa tvrdilo, že nárast vývozu kórejských oceľových lán do Únie bol v priebehu rokov stabilný, bez náhleho zvýšenia, pričom takýto nárast bol údajne nutnou podmienkou stanovenia zmeny v štruktúre obchodu. Okrem toho sa v nich tvrdilo, že nárast by sa mal považovať skôr za prirodzený vývoj kórejského odvetvia oceľových lán. |
| --- | --- |

(40)

Boli doručené pripomienky, v ktorých sa tvrdilo, že nárast vývozu kórejských oceľových lán do Únie bol v priebehu rokov stabilný, bez náhleho zvýšenia, pričom takýto nárast bol údajne nutnou podmienkou stanovenia zmeny v štruktúre obchodu. Okrem toho sa v nich tvrdilo, že nárast by sa mal považovať skôr za prirodzený vývoj kórejského odvetvia oceľových lán.

| (41) | Po prvé zmena v štruktúre obchodu sa podľa článku 13 základného nariadenia nevymedzuje výhradne ako náhly nárast dovozu krajiny, ktorá je predmetom prešetrovania. Po druhé z prešetrovania vyplynulo, že kým kórejský vývoz do Únie sa v rokoch 2006 a 2007 podstatne zvýšil, produkcia kórejských výrobcov bola v tých rokoch stabilná. Preto nebolo možné dospieť k záveru, že vývoj objemu kórejského vývozu bol spôsobený výhradne prirodzeným vývojom kórejského odvetvia oceľových lán. Z väčšinou opačných trendov medzi obchodnými tokmi z Číny do Únie a obchodnými tokmi z Číny do Kórey a z Kórey do Únie od roku 2006 napokon jasne vyplynula zmena v štruktúre obchodu medzi Úniou a tretími krajinami. Tieto argumenty sa preto museli zamietnuť. |
| --- | --- |

(41)

Po prvé zmena v štruktúre obchodu sa podľa článku 13 základného nariadenia nevymedzuje výhradne ako náhly nárast dovozu krajiny, ktorá je predmetom prešetrovania. Po druhé z prešetrovania vyplynulo, že kým kórejský vývoz do Únie sa v rokoch 2006 a 2007 podstatne zvýšil, produkcia kórejských výrobcov bola v tých rokoch stabilná. Preto nebolo možné dospieť k záveru, že vývoj objemu kórejského vývozu bol spôsobený výhradne prirodzeným vývojom kórejského odvetvia oceľových lán. Z väčšinou opačných trendov medzi obchodnými tokmi z Číny do Únie a obchodnými tokmi z Číny do Kórey a z Kórey do Únie od roku 2006 napokon jasne vyplynula zmena v štruktúre obchodu medzi Úniou a tretími krajinami. Tieto argumenty sa preto museli zamietnuť.

2.6.   Charakter obchádzania

| (42) | V článku 13 ods. 1 sa vyžaduje, aby zmena v štruktúre obchodu vychádzala z praxe, procesu alebo činnosti, pre ktoré neexistuje dostatočný dôvod ani iné hospodárske odôvodnenie okrem uloženia cla. Uvedená prax, proces alebo činnosť zahŕňajú okrem iného zasielanie výrobku podliehajúceho opatreniam cez tretie krajiny a montáž dielov prostredníctvom montážnej činnosti v Únii alebo v tretej krajine. Na tento účel bola existencia montážnej činnosti určená v súlade s článkom 13 ods. 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(42)

V článku 13 ods. 1 sa vyžaduje, aby zmena v štruktúre obchodu vychádzala z praxe, procesu alebo činnosti, pre ktoré neexistuje dostatočný dôvod ani iné hospodárske odôvodnenie okrem uloženia cla. Uvedená prax, proces alebo činnosť zahŕňajú okrem iného zasielanie výrobku podliehajúceho opatreniam cez tretie krajiny a montáž dielov prostredníctvom montážnej činnosti v Únii alebo v tretej krajine. Na tento účel bola existencia montážnej činnosti určená v súlade s článkom 13 ods. 2 základného nariadenia.

| (43) | Z celkovej analýzy konečných destinácií oceľových lán a káblov vyrábaných alebo dovážaných do Kórey alebo z Kórey spolupracujúcimi a nespolupracujúcimi spoločnosťami – vrátane dovozu do krajín a z krajín iných ako ČĽR a Únia – vyplynulo, že určité množstvo vývozu z Kórey do Únie predstavoval dovoz výrobkov čínskeho pôvodu do Kórey, keďže tento dovoz nepochádzal z iných tretích krajín alebo od domácich výrobcov v Kórei. |
| --- | --- |

(43)

Z celkovej analýzy konečných destinácií oceľových lán a káblov vyrábaných alebo dovážaných do Kórey alebo z Kórey spolupracujúcimi a nespolupracujúcimi spoločnosťami – vrátane dovozu do krajín a z krajín iných ako ČĽR a Únia – vyplynulo, že určité množstvo vývozu z Kórey do Únie predstavoval dovoz výrobkov čínskeho pôvodu do Kórey, keďže tento dovoz nepochádzal z iných tretích krajín alebo od domácich výrobcov v Kórei.

| (44) | Okrem toho z porovnania celkového kórejského vývozu oceľových lán uvedeného v kórejských štatistikách a z overených informácií spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov týkajúcich sa ich výroby vyplynulo, že výroba kórejských výrobcov určená na vývoz (118 856 ton) bola počas OP značne nižšia ako celkový vývoz z Kórey (156 440 ton). Vzhľadom na vysokú spoluprácu kórejských spoločností v tomto prešetrovaní nemožno tento rozdiel zdôvodniť výrobcami, ktorí by pri prešetrovaní nespolupracovali. |
| --- | --- |

(44)

Okrem toho z porovnania celkového kórejského vývozu oceľových lán uvedeného v kórejských štatistikách a z overených informácií spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov týkajúcich sa ich výroby vyplynulo, že výroba kórejských výrobcov určená na vývoz (118 856 ton) bola počas OP značne nižšia ako celkový vývoz z Kórey (156 440 ton). Vzhľadom na vysokú spoluprácu kórejských spoločností v tomto prešetrovaní nemožno tento rozdiel zdôvodniť výrobcami, ktorí by pri prešetrovaní nespolupracovali.

| (45) | Na základe prešetrovania sa tiež ukázalo, že niektorí dovozcovia v Únii si zaisťovali zdroje oceľových lán čínskeho pôvodu od kórejských vývozcov, ktorí nespolupracovali počas tohto prešetrovania. Tieto informácie boli podrobené krížovej kontrole s kórejskými obchodnými databázami, z ktorej vyplynulo, že prinajmenšom časť oceľových lán vyvážaných týmito nespolupracujúcimi spoločnosťami sa skutočne obstarávala z Číny. |
| --- | --- |

(45)

Na základe prešetrovania sa tiež ukázalo, že niektorí dovozcovia v Únii si zaisťovali zdroje oceľových lán čínskeho pôvodu od kórejských vývozcov, ktorí nespolupracovali počas tohto prešetrovania. Tieto informácie boli podrobené krížovej kontrole s kórejskými obchodnými databázami, z ktorej vyplynulo, že prinajmenšom časť oceľových lán vyvážaných týmito nespolupracujúcimi spoločnosťami sa skutočne obstarávala z Číny.

| (46) | Pokiaľ ide o spolupracujúce spoločnosti, bolo možné stanoviť, že počas OP žiadna z nich neprekladala príslušný výrobok cez Kórejskú republiku. Časť z nich dovážala oceľové laná z ČĽR, ale zistilo sa, že tie sa predávali výhradne na domácich a iných vývozných trhoch. |
| --- | --- |

(46)

Pokiaľ ide o spolupracujúce spoločnosti, bolo možné stanoviť, že počas OP žiadna z nich neprekladala príslušný výrobok cez Kórejskú republiku. Časť z nich dovážala oceľové laná z ČĽR, ale zistilo sa, že tie sa predávali výhradne na domácich a iných vývozných trhoch.

| (47) | V prípade jednej spoločnosti sa zistilo, že vo vyplnenom dotazníku uviedla nepravdivé informácie. Okrem toho počas overovacej návštevy čiastočne odmietla prístup k informáciám. Preto sa zistenia v súvislosti s touto spoločnosťou zakladali na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia. V súlade s článkom 18 ods. 4 bola spoločnosť informovaná o zámere nezohľadňovať ňou predložené informácie a bola jej udelená lehota na predkladanie ďalších vysvetlení. |
| --- | --- |

(47)

V prípade jednej spoločnosti sa zistilo, že vo vyplnenom dotazníku uviedla nepravdivé informácie. Okrem toho počas overovacej návštevy čiastočne odmietla prístup k informáciám. Preto sa zistenia v súvislosti s touto spoločnosťou zakladali na dostupných skutočnostiach v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia. V súlade s článkom 18 ods. 4 bola spoločnosť informovaná o zámere nezohľadňovať ňou predložené informácie a bola jej udelená lehota na predkladanie ďalších vysvetlení.

| (48) | Po poskytnutí tejto informácie spoločnosť uznala, že v minulosti obišla opatrenia tým, že sfalšovala pôvod výrobkov zakúpených v ČĽR. Na druhej strane spoločnosť tvrdila, že predložila dostatok informácií týkajúcich sa výroby, predaja a nákupu počas OP, ktoré boli overené na mieste. Ďalej tvrdila, že by mali byť dostatočné na stanovenie toho, že počas OP neobchádzala platné opatrenia. |
| --- | --- |

(48)

Po poskytnutí tejto informácie spoločnosť uznala, že v minulosti obišla opatrenia tým, že sfalšovala pôvod výrobkov zakúpených v ČĽR. Na druhej strane spoločnosť tvrdila, že predložila dostatok informácií týkajúcich sa výroby, predaja a nákupu počas OP, ktoré boli overené na mieste. Ďalej tvrdila, že by mali byť dostatočné na stanovenie toho, že počas OP neobchádzala platné opatrenia.

| (49) | Keďže však spoločnosť priznala, že bola zapojená do praktík obchádzania, a okrem toho sa pokúšala nepriaznivo ovplyvniť výsledky prešetrovania, považuje sa za vhodné vôbec nevziať do úvahy informácie, ktoré spoločnosť predložila, a spoločnosť neoslobodiť od rozšírených opatrení, ako je uvedené v odôvodnení 77. |
| --- | --- |

(49)

Keďže však spoločnosť priznala, že bola zapojená do praktík obchádzania, a okrem toho sa pokúšala nepriaznivo ovplyvniť výsledky prešetrovania, považuje sa za vhodné vôbec nevziať do úvahy informácie, ktoré spoločnosť predložila, a spoločnosť neoslobodiť od rozšírených opatrení, ako je uvedené v odôvodnení 77.

| (50) | Ako sa uvádza v odôvodnení 18, jedna spoločnosť oznámila Komisii, že sa dostala do úpadku, a odstúpila od spolupráce. Ako sa už uviedlo, zistenia v súvislosti s touto spoločnosťou sa museli vypracovať na základe dostupných skutočností v zmysle článku 18 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(50)

Ako sa uvádza v odôvodnení 18, jedna spoločnosť oznámila Komisii, že sa dostala do úpadku, a odstúpila od spolupráce. Ako sa už uviedlo, zistenia v súvislosti s touto spoločnosťou sa museli vypracovať na základe dostupných skutočností v zmysle článku 18 ods. 1 základného nariadenia.

| (51) | Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že hoci sa nezistilo zapojenie žiadneho zo spolupracujúcich kórejských výrobcov, počas OP a predchádzajúcich rokov sa uskutočňovali prekládky. To sa potvrdilo aj zisteniami v súvislosti so zmenou v štruktúre obchodu uvedenou v odôvodnení 39. |
| --- | --- |

(51)

Na základe týchto skutočností sa dospelo k záveru, že hoci sa nezistilo zapojenie žiadneho zo spolupracujúcich kórejských výrobcov, počas OP a predchádzajúcich rokov sa uskutočňovali prekládky. To sa potvrdilo aj zisteniami v súvislosti so zmenou v štruktúre obchodu uvedenou v odôvodnení 39.

| (52) | Je potrebné upozorniť na skutočnosť, že v roku 2007 začal OLAF prešetrovanie prekládok toho istého výrobku cez Kóreu. Je známe, že kórejské orgány v tom istom čase uskutočnili prešetrovanie údajných praktík obchádzania a dospeli k záveru, že viaceré spoločnosti, najmä obchodníci, sa dopustili podvodu falšovaním pôvodu oceľových lán dovezených z ČĽR do Kórey, keď výrobok opätovne vyvážali. |
| --- | --- |

(52)

Je potrebné upozorniť na skutočnosť, že v roku 2007 začal OLAF prešetrovanie prekládok toho istého výrobku cez Kóreu. Je známe, že kórejské orgány v tom istom čase uskutočnili prešetrovanie údajných praktík obchádzania a dospeli k záveru, že viaceré spoločnosti, najmä obchodníci, sa dopustili podvodu falšovaním pôvodu oceľových lán dovezených z ČĽR do Kórey, keď výrobok opätovne vyvážali.

| (53) | Existencia prekládok výrobkov čínskeho pôvodu cez Kórejskú republiku sa preto potvrdila. |
| --- | --- |

(53)

Existencia prekládok výrobkov čínskeho pôvodu cez Kórejskú republiku sa preto potvrdila.

| (54) | Za každú spolupracujúcu spoločnosť sa analyzovali zdroje surovín a výrobné náklady s cieľom stanoviť, či sa montážnou činnosťou v Kórejskej republike obchádzali opatrenia v súlade s kritériami podľa článku 13 ods. 2. Surovina čínskeho pôvodu (valcovaný drôt alebo polotovar) v žiadnom prípade nepredstavovala 60 % alebo viac z celkovej hodnoty častí konečného výrobku. Bolo preto potrebné preskúmať, či sa dosiahla hranica 25 % pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

(54)

Za každú spolupracujúcu spoločnosť sa analyzovali zdroje surovín a výrobné náklady s cieľom stanoviť, či sa montážnou činnosťou v Kórejskej republike obchádzali opatrenia v súlade s kritériami podľa článku 13 ods. 2. Surovina čínskeho pôvodu (valcovaný drôt alebo polotovar) v žiadnom prípade nepredstavovala 60 % alebo viac z celkovej hodnoty častí konečného výrobku. Bolo preto potrebné preskúmať, či sa dosiahla hranica 25 % pridanej hodnoty.

| (55) | Prešetrovaním sa zistilo, že počas OP žiadny zo spolupracujúcich výrobcov v Malajzii nedovážal príslušný výrobok z Číny. |
| --- | --- |

(55)

Prešetrovaním sa zistilo, že počas OP žiadny zo spolupracujúcich výrobcov v Malajzii nedovážal príslušný výrobok z Číny.

| (56) | Na základe podielu vývozu do Únie realizovaného spolupracujúcimi spoločnosťami na celkovom vývoze z Malajzie do Únie podľa databázy COMEXT možno dospieť k záveru, že nárast dovozu z Malajzie uvedený v štatistikách možno v plnom rozsahu zdôvodniť nárastom vývozu realizovaného spolupracujúcimi spoločnosťami. Tento záver je posilnený nárastom celkového objemu výroby skutočných malajzijských výrobcov počas toho istého obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 38. |
| --- | --- |

(56)

Na základe podielu vývozu do Únie realizovaného spolupracujúcimi spoločnosťami na celkovom vývoze z Malajzie do Únie podľa databázy COMEXT možno dospieť k záveru, že nárast dovozu z Malajzie uvedený v štatistikách možno v plnom rozsahu zdôvodniť nárastom vývozu realizovaného spolupracujúcimi spoločnosťami. Tento záver je posilnený nárastom celkového objemu výroby skutočných malajzijských výrobcov počas toho istého obdobia, ako sa uvádza v odôvodnení 38.

| (57) | Žiadateľ spochybnil toto zistenie bez toho, aby uviedol ďalšie zdôvodnenie alebo dôkaz. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. |
| --- | --- |

(57)

Žiadateľ spochybnil toto zistenie bez toho, aby uviedol ďalšie zdôvodnenie alebo dôkaz. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

| (58) | Za každú spolupracujúcu spoločnosť sa analyzovali zdroje surovín a výrobné náklady s cieľom stanoviť, či sa montážnou činnosťou v Malajzii obchádzajú opatrenia v súlade s kritériami podľa článku 13 ods. 2. Surovina čínskeho pôvodu (valcovaný drôt alebo polotovar) v žiadnom prípade nepredstavovala 60 % alebo viac z celkovej hodnoty častí konečného výrobku. Bolo preto potrebné preskúmať, či sa dosiahla hranica 25 % pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

(58)

Za každú spolupracujúcu spoločnosť sa analyzovali zdroje surovín a výrobné náklady s cieľom stanoviť, či sa montážnou činnosťou v Malajzii obchádzajú opatrenia v súlade s kritériami podľa článku 13 ods. 2. Surovina čínskeho pôvodu (valcovaný drôt alebo polotovar) v žiadnom prípade nepredstavovala 60 % alebo viac z celkovej hodnoty častí konečného výrobku. Bolo preto potrebné preskúmať, či sa dosiahla hranica 25 % pridanej hodnoty.

| (59) | Preto sa mohlo dospieť k záveru, že zistená zmena v štruktúre obchodu medzi ČĽR, Malajziou a Úniou nevyplýva z praktík obchádzania v Malajzii. Prešetrovanie týkajúce sa dovozu oceľových lán zasielaných z Malajzie by sa preto malo ukončiť. |
| --- | --- |

(59)

Preto sa mohlo dospieť k záveru, že zistená zmena v štruktúre obchodu medzi ČĽR, Malajziou a Úniou nevyplýva z praktík obchádzania v Malajzii. Prešetrovanie týkajúce sa dovozu oceľových lán zasielaných z Malajzie by sa preto malo ukončiť.

2.7.   Nedostatočný dôvod alebo hospodárske odôvodnenie iné ako uloženie antidumpingového cla (Kórejská republika)

| (60) | Prešetrovaním sa nezistil žiadny iný dostatočný dôvod alebo hospodárske odôvodnenie na prekládky ako obchádzanie platného antidumpingového cla na oceľové laná s pôvodom v Číne. |
| --- | --- |

(60)

Prešetrovaním sa nezistil žiadny iný dostatočný dôvod alebo hospodárske odôvodnenie na prekládky ako obchádzanie platného antidumpingového cla na oceľové laná s pôvodom v Číne.

2.8.   Oslabenie nápravných účinkov antidumpingového cla (nespolupracujúce kórejské spoločnosti)

| (61) | S cieľom posúdiť, či dovážané výrobky oslabili z hľadiska množstva a ceny nápravné účinky platných opatrení vzťahujúcich sa na dovoz oceľových lán z Číny, sa použili údaje databázy COMEXT ako najlepšie dostupné údaje týkajúce sa množstiev a cien vývozu realizovaného nespolupracujúcimi spoločnosťami. Ceny, ktoré sa takto určili, sa porovnali s úrovňou odstránenia ujmy stanovenou pre výrobcov Únie v preskúmaní pred uplynutím platnosti. |
| --- | --- |

(61)

S cieľom posúdiť, či dovážané výrobky oslabili z hľadiska množstva a ceny nápravné účinky platných opatrení vzťahujúcich sa na dovoz oceľových lán z Číny, sa použili údaje databázy COMEXT ako najlepšie dostupné údaje týkajúce sa množstiev a cien vývozu realizovaného nespolupracujúcimi spoločnosťami. Ceny, ktoré sa takto určili, sa porovnali s úrovňou odstránenia ujmy stanovenou pre výrobcov Únie v preskúmaní pred uplynutím platnosti.

| (62) | Nárast dovozu z Kórey sa pri zohľadnení veľkosti trhu určenej v preskúmaní pred uplynutím platnosti [odôvodnenie 99 nariadenia (ES) č. 1858/2005] považoval z hľadiska množstiev za významný. Zo spotreby v Únii odhadnutej v súčasnom prešetrovaní sa zistili podobné údaje o významnosti tohto dovozu. Z porovnania úrovne odstránenia ujmy stanovenej počas preskúmania pred uplynutím platnosti s váženou priemernou vývoznou cenou vyplynul závažný predaj pod cenu. Preto sa dospelo k záveru, že opatrenia sú oslabené z hľadiska množstva a ceny. |
| --- | --- |

(62)

Nárast dovozu z Kórey sa pri zohľadnení veľkosti trhu určenej v preskúmaní pred uplynutím platnosti [odôvodnenie 99 nariadenia (ES) č. 1858/2005] považoval z hľadiska množstiev za významný. Zo spotreby v Únii odhadnutej v súčasnom prešetrovaní sa zistili podobné údaje o významnosti tohto dovozu. Z porovnania úrovne odstránenia ujmy stanovenej počas preskúmania pred uplynutím platnosti s váženou priemernou vývoznou cenou vyplynul závažný predaj pod cenu. Preto sa dospelo k záveru, že opatrenia sú oslabené z hľadiska množstva a ceny.

2.9.   Dôkazy o existencii dumpingu (nespolupracujúce kórejské spoločnosti)

| (63) | V súlade s článkom 13 ods. 1 a 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či existovali dôkazy o existencii dumpingu vo vzťahu k predtým stanovenej normálnej hodnote na podobné alebo obdobné výrobky. |
| --- | --- |

(63)

V súlade s článkom 13 ods. 1 a 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či existovali dôkazy o existencii dumpingu vo vzťahu k predtým stanovenej normálnej hodnote na podobné alebo obdobné výrobky.

| (64) | V preskúmaní pred uplynutím platnosti bola normálna hodnota stanovená na základe cien v Turecku, ktoré bolo v uvedenom prešetrovaní určené ako vhodná analogická krajina s trhovým hospodárstvom pre ČĽR. V súčasnom prešetrovaní sa zistilo, že cena valcovaného drôtu, hlavného vstupu používaného pri výrobe oceľových lán, sa podstatne zvýšila od preskúmania pred uplynutím platnosti. Okrem toho sa so zreteľom na to, že počas OP sa vývoj cien surovín premietol vo vývoznej cene, považovalo preto za vhodné aktualizovať predtým stanovenú normálnu hodnotu na základe vývoja cien surovín. |
| --- | --- |

(64)

V preskúmaní pred uplynutím platnosti bola normálna hodnota stanovená na základe cien v Turecku, ktoré bolo v uvedenom prešetrovaní určené ako vhodná analogická krajina s trhovým hospodárstvom pre ČĽR. V súčasnom prešetrovaní sa zistilo, že cena valcovaného drôtu, hlavného vstupu používaného pri výrobe oceľových lán, sa podstatne zvýšila od preskúmania pred uplynutím platnosti. Okrem toho sa so zreteľom na to, že počas OP sa vývoj cien surovín premietol vo vývoznej cene, považovalo preto za vhodné aktualizovať predtým stanovenú normálnu hodnotu na základe vývoja cien surovín.

| (65) | Zistilo sa, že značná časť kórejského vývozu predstavuje skutočnú kórejskú produkciu. Z tohto dôvodu sa na určenie vývozných cien z Kórejskej republiky, ktoré sú ovplyvnené obchádzaním, posudzoval len vývoz nespolupracujúcich výrobcov/vývozcov, ktorý vychádzal z najlepších dostupných faktov, t. j. z priemernej vývoznej ceny oceľových lán počas OP, zaznamenanej v databáze COMEXT. |
| --- | --- |

(65)

Zistilo sa, že značná časť kórejského vývozu predstavuje skutočnú kórejskú produkciu. Z tohto dôvodu sa na určenie vývozných cien z Kórejskej republiky, ktoré sú ovplyvnené obchádzaním, posudzoval len vývoz nespolupracujúcich výrobcov/vývozcov, ktorý vychádzal z najlepších dostupných faktov, t. j. z priemernej vývoznej ceny oceľových lán počas OP, zaznamenanej v databáze COMEXT.

| (66) | Na účely objektívneho porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na základe priemerných nákladov spolupracujúcich kórejských výrobcov/vývozcov počas OP sa preto zohľadnili rozdiely v nepriamych daniach a v dopravných a poistných nákladoch. |
| --- | --- |

(66)

Na účely objektívneho porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Na základe priemerných nákladov spolupracujúcich kórejských výrobcov/vývozcov počas OP sa preto zohľadnili rozdiely v nepriamych daniach a v dopravných a poistných nákladoch.

| (67) | V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumping vyjadrený v percentách ceny CIF na hranici Únie pred zaplatením cla vypočítal porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej v preskúmaní pred uplynutím platnosti s váženými priemernými vývoznými cenami počas obdobia tohto prešetrovania. |
| --- | --- |

(67)

V súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia sa dumping vyjadrený v percentách ceny CIF na hranici Únie pred zaplatením cla vypočítal porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej v preskúmaní pred uplynutím platnosti s váženými priemernými vývoznými cenami počas obdobia tohto prešetrovania.

| (68) | Z porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s takto určenými váženými priemernými vývoznými cenami vyplynul dumping. |
| --- | --- |

(68)

Z porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s takto určenými váženými priemernými vývoznými cenami vyplynul dumping.

3.   OPATRENIA

| (69) | Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že konečné antidumpingové clo uložené na dovoz oceľových lán s pôvodom v Číne sa obchádzalo prekládkou cez Kórejskú republiku podľa článku 13 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(69)

Na základe uvedeného sa dospelo k záveru, že konečné antidumpingové clo uložené na dovoz oceľových lán s pôvodom v Číne sa obchádzalo prekládkou cez Kórejskú republiku podľa článku 13 ods. 1 základného nariadenia.

| (70) | V súlade s článkom 13 ods. 1 prvou vetou základného nariadenia by sa mali platné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR rozšíriť na dovoz rovnakého výrobku zasielaného z Kórejskej republiky bez ohľadu na to, či má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike. |
| --- | --- |

(70)

V súlade s článkom 13 ods. 1 prvou vetou základného nariadenia by sa mali platné opatrenia na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR rozšíriť na dovoz rovnakého výrobku zasielaného z Kórejskej republiky bez ohľadu na to, či má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike.

| (71) | Opatrenia, ktoré sa majú rozšíriť, by mali byť tie, ktoré sú stanovené v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1858/2005, ktoré predstavujú konečné antidumpingové clo vo výške 60,4 %, uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením. |
| --- | --- |

(71)

Opatrenia, ktoré sa majú rozšíriť, by mali byť tie, ktoré sú stanovené v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1858/2005, ktoré predstavujú konečné antidumpingové clo vo výške 60,4 %, uplatniteľné na čistú frankocenu na hranici Únie pred preclením.

| (72) | V súlade s článkom 13 ods. 3 a článkom 14 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorých sa všetky rozšírené opatrenia majú uplatňovať na výrobky, ktoré boli pri dovoze do Únie zaregistrované v súlade s nariadením o začatí prešetrovania, by sa z registrovaného dovozu oceľových lán zasielaných z Kórey malo vyberať clo. |
| --- | --- |

(72)

V súlade s článkom 13 ods. 3 a článkom 14 ods. 5 základného nariadenia, podľa ktorých sa všetky rozšírené opatrenia majú uplatňovať na výrobky, ktoré boli pri dovoze do Únie zaregistrované v súlade s nariadením o začatí prešetrovania, by sa z registrovaného dovozu oceľových lán zasielaných z Kórey malo vyberať clo.

4.   UKONČENIE PREŠETROVANIA PROTI MALAJZII

| (73) | Z hľadiska zistení týkajúcich sa Malajzie by sa prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania antidumpingových opatrení dovozom oceľových lán zasielaných z Malajzie malo ukončiť a registrácia dovozu oceľových lán zasielaných z Malajzie, zavedená nariadením o začatí konania, by sa mala zastaviť. |
| --- | --- |

(73)

Z hľadiska zistení týkajúcich sa Malajzie by sa prešetrovanie týkajúce sa možného obchádzania antidumpingových opatrení dovozom oceľových lán zasielaných z Malajzie malo ukončiť a registrácia dovozu oceľových lán zasielaných z Malajzie, zavedená nariadením o začatí konania, by sa mala zastaviť.

| (74) | Žiadateľ spochybnil návrh na zastavenie prešetrovania proti Malajzii. Vzhľadom na to, že všetky svoje argumenty už predložil, nebol dôvod tento návrh znovu posudzovať. |
| --- | --- |

(74)

Žiadateľ spochybnil návrh na zastavenie prešetrovania proti Malajzii. Vzhľadom na to, že všetky svoje argumenty už predložil, nebol dôvod tento návrh znovu posudzovať.

5.   ŽIADOSTI O OSLOBODENIE

| (75) | Štrnásť spoločností v Kórejskej republike, ktoré predložili vyplnený dotazník, požiadalo v súlade s článkom 13 ods. 4 základného nariadenia o oslobodenie od možných rozšírených opatrení. |
| --- | --- |

(75)

Štrnásť spoločností v Kórejskej republike, ktoré predložili vyplnený dotazník, požiadalo v súlade s článkom 13 ods. 4 základného nariadenia o oslobodenie od možných rozšírených opatrení.

| (76) | Ako sa vysvetlilo v odôvodnení 18, jedna z týchto spoločností následne ukončila spoluprácu. Jej žiadosť o oslobodenie v súlade s článkom 13 ods. 4 sa preto musela zamietnuť. |
| --- | --- |

(76)

Ako sa vysvetlilo v odôvodnení 18, jedna z týchto spoločností následne ukončila spoluprácu. Jej žiadosť o oslobodenie v súlade s článkom 13 ods. 4 sa preto musela zamietnuť.

| (77) | Druhá spoločnosť uvedená v odôvodnení 47 predložila nepravdivé informácie a odmietla požadovaný prístup k informáciám. Jej žiadosť o oslobodenie sa preto v súlade s článkom 13 ods. 4 nemohlo schváliť. |
| --- | --- |

(77)

Druhá spoločnosť uvedená v odôvodnení 47 predložila nepravdivé informácie a odmietla požadovaný prístup k informáciám. Jej žiadosť o oslobodenie sa preto v súlade s článkom 13 ods. 4 nemohlo schváliť.

| (78) | Tretia spoločnosť v Kórejskej republike nevyvážala výrobok počas OP ani po ňom a nedali sa vyvodiť žiadne závery týkajúce sa charakteru jej činnosti. Preto nebolo možné tejto spoločnosti udeliť výnimku. Ak by sa však po rozšírení platných antidumpingových opatrení ukázalo, že sa splnili podmienky uvedené v článku 11 ods. 4 a v článku 13 ods. 4 základného nariadenia, situácia tejto spoločnosti sa môže prehodnotiť na základe žiadosti. |
| --- | --- |

(78)

Tretia spoločnosť v Kórejskej republike nevyvážala výrobok počas OP ani po ňom a nedali sa vyvodiť žiadne závery týkajúce sa charakteru jej činnosti. Preto nebolo možné tejto spoločnosti udeliť výnimku. Ak by sa však po rozšírení platných antidumpingových opatrení ukázalo, že sa splnili podmienky uvedené v článku 11 ods. 4 a v článku 13 ods. 4 základného nariadenia, situácia tejto spoločnosti sa môže prehodnotiť na základe žiadosti.

| (79) | Táto tretia spoločnosť s tým nesúhlasila a znovu podala žiadosť o oslobodenie. Nepredložila však nové informácie a dôkazy, ktoré mohli zmeniť uvedené rozhodnutie. Preto jej žiadosť nemohla byť prijatá. |
| --- | --- |

(79)

Táto tretia spoločnosť s tým nesúhlasila a znovu podala žiadosť o oslobodenie. Nepredložila však nové informácie a dôkazy, ktoré mohli zmeniť uvedené rozhodnutie. Preto jej žiadosť nemohla byť prijatá.

| (80) | Obchádzanie opatrení sa nezistilo v prípade žiadnej ďalšej spolupracujúcej spoločnosti v Kórejskej republike. Okrem toho žiadna zo spoločností žiadajúcich o oslobodenie nie je zapojená v praktikách obchádzania. Konkrétne upozorňujeme, že štyria z príslušných výrobcov sú prepojení so spoločnosťami ČĽR, na ktoré sa vzťahujú pôvodné opatrenia. Neexistujú však dôkazy, že by sa takýto vzťah zistil alebo využil na obchádzanie opatrení zavedených na dovoz s pôvodom v Číne. Výnimka by sa preto mala udeliť všetkým ostatným spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú uvedené v odôvodneniach 76 až 78. |
| --- | --- |

(80)

Obchádzanie opatrení sa nezistilo v prípade žiadnej ďalšej spolupracujúcej spoločnosti v Kórejskej republike. Okrem toho žiadna zo spoločností žiadajúcich o oslobodenie nie je zapojená v praktikách obchádzania. Konkrétne upozorňujeme, že štyria z príslušných výrobcov sú prepojení so spoločnosťami ČĽR, na ktoré sa vzťahujú pôvodné opatrenia. Neexistujú však dôkazy, že by sa takýto vzťah zistil alebo využil na obchádzanie opatrení zavedených na dovoz s pôvodom v Číne. Výnimka by sa preto mala udeliť všetkým ostatným spolupracujúcim spoločnostiam, ktoré nie sú uvedené v odôvodneniach 76 až 78.

| (81) | Dospelo sa k záveru, že v tomto prípade sú na zabezpečenie správneho uplatňovania týchto výnimiek potrebné osobitné opatrenia. Medzi tieto osobitné opatrenia patrí požiadavka predložiť platnú obchodnú faktúru colným orgánom členských štátov, ktorá musí zodpovedať požiadavkám stanoveným v prílohe k tomuto nariadeniu. Na dovoz, ku ktorému nie je pripojená takáto faktúra, sa vzťahuje rozšírené antidumpingové clo uplatniteľné na všetky spoločnosti v Kórejskej republike, ktoré nie sú oslobodené. |
| --- | --- |

(81)

Dospelo sa k záveru, že v tomto prípade sú na zabezpečenie správneho uplatňovania týchto výnimiek potrebné osobitné opatrenia. Medzi tieto osobitné opatrenia patrí požiadavka predložiť platnú obchodnú faktúru colným orgánom členských štátov, ktorá musí zodpovedať požiadavkám stanoveným v prílohe k tomuto nariadeniu. Na dovoz, ku ktorému nie je pripojená takáto faktúra, sa vzťahuje rozšírené antidumpingové clo uplatniteľné na všetky spoločnosti v Kórejskej republike, ktoré nie sú oslobodené.

| (82) | Iní príslušní vývozcovia, s ktorými sa neskontaktovala Komisia v rámci tohto konania a ktorí majú záujem podať žiadosť o oslobodenie od rozšíreného antidumpingového cla podľa článku 13 ods. 4 základného nariadenia, budú musieť vyplniť dotazník, aby Komisia mohla určiť, či je oslobodenie oprávnené. Komisia zvyčajne vykoná aj overovaciu návštevu priamo na mieste. Žiadosť by sa mala doručiť Komisii spolu so všetkými relevantnými informáciami. |
| --- | --- |

(82)

Iní príslušní vývozcovia, s ktorými sa neskontaktovala Komisia v rámci tohto konania a ktorí majú záujem podať žiadosť o oslobodenie od rozšíreného antidumpingového cla podľa článku 13 ods. 4 základného nariadenia, budú musieť vyplniť dotazník, aby Komisia mohla určiť, či je oslobodenie oprávnené. Komisia zvyčajne vykoná aj overovaciu návštevu priamo na mieste. Žiadosť by sa mala doručiť Komisii spolu so všetkými relevantnými informáciami.

| (83) | Tam, kde je oslobodenie oprávnené, Komisia navrhne po porade s poradným výborom primeranú zmenu a doplnenie tohto nariadenia. Každá udelená výnimka sa bude následne monitorovať, aby sa zabezpečil súlad s podmienkami, ktoré sú v ňom stanovené. |
| --- | --- |

(83)

Tam, kde je oslobodenie oprávnené, Komisia navrhne po porade s poradným výborom primeranú zmenu a doplnenie tohto nariadenia. Každá udelená výnimka sa bude následne monitorovať, aby sa zabezpečil súlad s podmienkami, ktoré sú v ňom stanovené.

6.   POSKYTOVANIE INFORMÁCIÍ

| (84) | Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách vedúcich k uvedeným záverom a boli vyzvané, aby vyjadrili pripomienky. Ústne a písomné pripomienky predložené stranami sa posúdili. Žiadny z predložených argumentov neviedol k zmene konečných zistení, |
| --- | --- |

(84)

Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách vedúcich k uvedeným záverom a boli vyzvané, aby vyjadrili pripomienky. Ústne a písomné pripomienky predložené stranami sa posúdili. Žiadny z predložených argumentov neviedol k zmene konečných zistení,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Konečné antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 1858/2005 na dovoz oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike sa týmto rozširuje na dovoz oceľových lán a káblov vrátane uzavretých lán, s výnimkou lán a káblov z nehrdzavejúcej ocele, s maximálnym rozmerom prierezu presahujúcim 3 mm, zasielaných z Kórejskej republiky, bez ohľadu na to, či majú, alebo nemajú deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, ktoré sa v súčasnosti zaraďujú pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), s výnimkou tých, ktoré vyrábajú tieto spoločnosti:

| Krajina | Spoločnosť | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Kórejská republika | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Krajina

Spoločnosť

Doplnkový kód TARIC

Kórejská republika

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

2.   Uplatnenie výnimky udelenej spoločnostiam výslovne uvedeným v odseku 1 alebo schváleným Komisiou v súlade s článkom 3 ods. 2 je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry colným orgánom členských štátov, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v prílohe. Ak sa nepredloží takáto faktúra, uplatňuje sa antidumpingové clo uložené v odseku 1.

3.   Clo rozšírené odsekom 1 tohto článku sa vyberá za dovoz zasielaný z Kórejskej republiky bez ohľadu na to, či má, alebo nemá deklarovaný pôvod v Kórejskej republike, registrovaný v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 734/2009 a s článkom 13 ods. 3 a článkom 14 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1225/2009, s výnimkou dovozu výrobkov, ktoré vyrábajú spoločnosti uvedené v odseku 1.

4.   Uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.

Článok 2

Prešetrovanie začaté nariadením (ES) č. 734/2009 týkajúcim sa možného obchádzania antidumpingových opatrení uložených nariadením (ES) č. 1858/2005 na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike dovozom oceľových lán a káblov zasielaných z Malajzie bez ohľadu na to, či majú, alebo nemajú deklarovaný pôvod v Malajzii, na základe ktorého podliehal takýto dovoz registrácii, sa týmto ukončuje.

Článok 3

1.   Žiadosti o oslobodenie od cla rozšíreného článkom 1 sa podávajú písomne v jednom z úradných jazykov Európskej únie a musí ich podpísať osoba oprávnená zastupovať subjekt žiadajúci o oslobodenie. Žiadosť sa musí zaslať na túto adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/92 |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/92

1049 Brussels

BELGIUM

Fax +32 22956505

2.   Komisia môže podľa článku 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 po porade s poradným výborom povoliť formou rozhodnutia oslobodenie dovozu pre spoločnosti, ktoré neobchádzajú antidumpingové opatrenia uložené nariadením (ES) č. 1858/2005, od cla rozšíreného článkom 1.

Článok 4

Colným orgánom sa týmto nariaďuje, aby ukončili registráciu dovozu zavedenú v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 734/2009.

Článok 5

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 26. apríla 2010

Za Radu

predsedníčka

C. ASHTON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ú. v. ES L 217, 17.8.1999, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 328, 30.10.2004, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 120, 24.4.2004, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2005, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 208, 12.8.2009, s. 7.

6

---

PRÍLOHA

Platná obchodná faktúra uvedená v článku 1 ods. 2 musí obsahovať vyhlásenie podpísané zástupcom subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje, v tomto znení:

| 1. | Meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje. |
| --- | --- |

1.

Meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú faktúru vystavuje.

| 2. | Toto vyhlásenie: „Ja podpísaný(-á) potvrdzujem, že (objem) [príslušný výrobok] predávaného na vývoz do Európskej únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, bol vyrobený (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (príslušná krajina). Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“ |
| --- | --- |

2.

Toto vyhlásenie: „Ja podpísaný(-á) potvrdzujem, že (objem) [príslušný výrobok] predávaného na vývoz do Európskej únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, bol vyrobený (názov a adresa spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (príslušná krajina). Vyhlasujem, že informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“

| 3. | Dátum a podpis |
| --- | --- |

3.

Dátum a podpis

---

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/13

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 401/2010

zo 7. mája 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 607/2009, ktorým sa ustanovujú určité podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 479/2008, pokiaľ ide o chránené označenia pôvodu a zemepisné označenia, tradičné pojmy, označovanie a obchodnú úpravu určitých vinárskych výrobkov

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 121 prvý odsek písm. k), l) a m) a článok 203b v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 25 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 (2) sa každoročné overovanie vín s chráneným označením pôvodu alebo so zemepisným označením vykonáva buď prostredníctvom náhodných kontrol, odoberaním vzoriek alebo systematickou kontrolou, pričom sa má pamätať na to, že iba náhodné kontroly sa môžu kombinovať s odoberaním vzoriek. Niektoré členské štáty, ktoré doteraz uprednostňovali systematické kontroly, sa v tejto oblasti rozvíjajú a chcú kombinovať všetky tri druhy kontrol. Preto by sa, pokiaľ ide o systémy každoročného overovania, mala členským štátom poskytnúť väčšia flexibilita. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 25 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 607/2009 (2) sa každoročné overovanie vín s chráneným označením pôvodu alebo so zemepisným označením vykonáva buď prostredníctvom náhodných kontrol, odoberaním vzoriek alebo systematickou kontrolou, pričom sa má pamätať na to, že iba náhodné kontroly sa môžu kombinovať s odoberaním vzoriek. Niektoré členské štáty, ktoré doteraz uprednostňovali systematické kontroly, sa v tejto oblasti rozvíjajú a chcú kombinovať všetky tri druhy kontrol. Preto by sa, pokiaľ ide o systémy každoročného overovania, mala členským štátom poskytnúť väčšia flexibilita.

| (2) | Po prijatí nariadenia (ES) č. 607/2009 bolo zistené, že nariadenie obsahuje niekoľko technických chýb, ktoré by sa mali opraviť. Konkrétne názov odrody viniča „Montepulciano“ sa nesprávne uvádza v časti B prílohy XV, a preto by sa mal presunúť do časti A uvedenej prílohy. V záujme jasnosti by sa takisto mal vylepšiť pravopis niektorých ustanovení. |
| --- | --- |

(2)

Po prijatí nariadenia (ES) č. 607/2009 bolo zistené, že nariadenie obsahuje niekoľko technických chýb, ktoré by sa mali opraviť. Konkrétne názov odrody viniča „Montepulciano“ sa nesprávne uvádza v časti B prílohy XV, a preto by sa mal presunúť do časti A uvedenej prílohy. V záujme jasnosti by sa takisto mal vylepšiť pravopis niektorých ustanovení.

| (3) | V záujme jasnosti a konzistentnosti by sa niektoré ustanovenia nariadenia (ES) č. 607/2009 mali preformulovať alebo špecifikovať. Ide najmä o ustanovenia uplatňované na tretie krajiny, ktoré by mali mať možnosť využívať určité nepovinné údaje za predpokladu, že spĺňajú rovnaké podmienky, ktorých plnenie sa vyžaduje od členských štátov. Uvedené skutočnosti platia aj v prípade prílohy XII, ktorej terminológia by mala byť v súlade s zoznamom chránených označení pôvodu v registri. S cieľom zvýšiť presnosť, pokiaľ ide o označovanie a obchodnú úpravu, by sa takisto mali zaviesť nové ustanovenia. |
| --- | --- |

(3)

V záujme jasnosti a konzistentnosti by sa niektoré ustanovenia nariadenia (ES) č. 607/2009 mali preformulovať alebo špecifikovať. Ide najmä o ustanovenia uplatňované na tretie krajiny, ktoré by mali mať možnosť využívať určité nepovinné údaje za predpokladu, že spĺňajú rovnaké podmienky, ktorých plnenie sa vyžaduje od členských štátov. Uvedené skutočnosti platia aj v prípade prílohy XII, ktorej terminológia by mala byť v súlade s zoznamom chránených označení pôvodu v registri. S cieľom zvýšiť presnosť, pokiaľ ide o označovanie a obchodnú úpravu, by sa takisto mali zaviesť nové ustanovenia.

| (4) | Austrália požiadala o zahrnutie nových názvov odrôd viniča do časti B prílohy XV k nariadeniu (ES) č. 607/2009. Komisia po uspokojivom preskúmaní žiadosti, pokiaľ ide o podmienky ustanovené v článku 62 ods. 1 písm. b) a článku 62 ods. 4 uvedeného nariadenia, by mala Austráliu zahrnúť do stĺpca, ktorý zodpovedá názvom uvedených odrôd viniča v uvedenej prílohe. |
| --- | --- |

(4)

Austrália požiadala o zahrnutie nových názvov odrôd viniča do časti B prílohy XV k nariadeniu (ES) č. 607/2009. Komisia po uspokojivom preskúmaní žiadosti, pokiaľ ide o podmienky ustanovené v článku 62 ods. 1 písm. b) a článku 62 ods. 4 uvedeného nariadenia, by mala Austráliu zahrnúť do stĺpca, ktorý zodpovedá názvom uvedených odrôd viniča v uvedenej prílohe.

| (5) | Súčasťou dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obchode s vínom (3) je zoznam názvov odrôd viniča, ktoré sa môžu využívať ako údaje etikety. Spojené štáty by sa preto mali zahrnúť do časti B prílohy XV k nariadeniu (ES) č. 607/2009, a to do stĺpca, ktorý zodpovedá názvom uvedených odrôd viniča. |
| --- | --- |

(5)

Súčasťou dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obchode s vínom (3) je zoznam názvov odrôd viniča, ktoré sa môžu využívať ako údaje etikety. Spojené štáty by sa preto mali zahrnúť do časti B prílohy XV k nariadeniu (ES) č. 607/2009, a to do stĺpca, ktorý zodpovedá názvom uvedených odrôd viniča.

| (6) | Nariadenie (ES) č. 607/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(6)

Nariadenie (ES) č. 607/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (7) | S cieľom predísť administratívnej záťaži spojenej s nákladmi na certifikáciu, ako aj obchodným ťažkostiam by sa zmeny a doplnenia navrhované týmto nariadením mali uplatňovať od toho istého dňa ako nariadenie (ES) č. 607/2009, t. j. od 1. augusta 2009. |
| --- | --- |

(7)

S cieľom predísť administratívnej záťaži spojenej s nákladmi na certifikáciu, ako aj obchodným ťažkostiam by sa zmeny a doplnenia navrhované týmto nariadením mali uplatňovať od toho istého dňa ako nariadenie (ES) č. 607/2009, t. j. od 1. augusta 2009.

| (8) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 607/2009 sa mení a dopĺňa takto:

| (1) | Článok 18 ods. 1 sa nahrádza takto:
  „1.   ‚Register chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení‘, ktorý spravuje Komisia, ako sa ustanovuje v článku 118n nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 (4), ďalej len ‚register‘, je súčasťou elektronickej databázy ‚E-Bacchus‘. |
| --- | --- |

(1)

Článok 18 ods. 1 sa nahrádza takto:

„1.   ‚Register chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení‘, ktorý spravuje Komisia, ako sa ustanovuje v článku 118n nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 (4), ďalej len ‚register‘, je súčasťou elektronickej databázy ‚E-Bacchus‘.

| (2) | Článok 24 sa nahrádza takto:
  „Článok 24
  Oznamovanie hospodárskych subjektov
  Každý hospodársky subjekt, ktorý sa chce podieľať na výrobe alebo balení výrobku s chráneným označením pôvodu alebo zemepisným označením v plnej miere alebo čiastočne, sa oznámi príslušnému kontrolnému orgánu uvedenému v článku 118o nariadenia (ES) č. 1234/2007.“ |
| --- | --- |

(2)

Článok 24 sa nahrádza takto:

„Článok 24

Oznamovanie hospodárskych subjektov

Každý hospodársky subjekt, ktorý sa chce podieľať na výrobe alebo balení výrobku s chráneným označením pôvodu alebo zemepisným označením v plnej miere alebo čiastočne, sa oznámi príslušnému kontrolnému orgánu uvedenému v článku 118o nariadenia (ES) č. 1234/2007.“

| (3) | Článok 25 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v odseku 1 sa






  i) | druhý pododsek nahrádza takto:
  „Každoročné overovanie sa realizuje v členskom štáte, v ktorom sa uskutočnila výroba v súlade so špecifikáciou výrobku, a vykonáva sa buď:






  a) | náhodnými kontrolami na základe analýzy rizika alebo |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Článok 25 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v odseku 1 sa

i)

druhý pododsek nahrádza takto:

„Každoročné overovanie sa realizuje v členskom štáte, v ktorom sa uskutočnila výroba v súlade so špecifikáciou výrobku, a vykonáva sa buď:

a)

náhodnými kontrolami na základe analýzy rizika alebo

| b) | odoberaním vzoriek alebo |
| --- | --- |

b)

odoberaním vzoriek alebo

| c) | systematicky alebo |
| --- | --- |

c)

systematicky alebo

| d) | kombináciou ktorýchkoľvek uvedených spôsobov.“; |
| --- | --- |

d)

kombináciou ktorýchkoľvek uvedených spôsobov.“;

| ii) | piaty pododsek vypúšťa; |
| --- | --- |

ii)

piaty pododsek vypúšťa;

| b) | v odseku 4 sa písmeno a) nahrádza takto:






  „a) | sa výsledkami skúšok uvedených v odseku 1 pododseku 1 písm. a) a b) a v odseku 2 nedokáže, že príslušný výrobok spĺňa podmienky v špecifikácii a má všetky náležité vlastnosti príslušného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia;“ |
| --- | --- | --- |

b)

v odseku 4 sa písmeno a) nahrádza takto:

„a)

sa výsledkami skúšok uvedených v odseku 1 pododseku 1 písm. a) a b) a v odseku 2 nedokáže, že príslušný výrobok spĺňa podmienky v špecifikácii a má všetky náležité vlastnosti príslušného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia;“

| (4) | V článku 56 sa odsek 1 mení a dopĺňa takto:






  a) | písmeno a) sa nahrádza takto:






  „a) | ‚fľašovateľ‘ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina takýchto osôb, so sídlom v Európskej únii a ktoré plnia do fliaš alebo si dávajú plniť do fliaš vo vlastnom mene;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

V článku 56 sa odsek 1 mení a dopĺňa takto:

a)

písmeno a) sa nahrádza takto:

„a)

‚fľašovateľ‘ je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina takýchto osôb, so sídlom v Európskej únii a ktoré plnia do fliaš alebo si dávajú plniť do fliaš vo vlastnom mene;“

| b) | písmeno f) sa nahrádza takto:






  „f) | ‚adresa‘ je označenie miesta v správnej oblasti a členskom štáte alebo tretej krajine, kde sa nachádza sídlo fľašovateľa, výrobcu, predajcu alebo dovozcu.“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno f) sa nahrádza takto:

„f)

‚adresa‘ je označenie miesta v správnej oblasti a členskom štáte alebo tretej krajine, kde sa nachádza sídlo fľašovateľa, výrobcu, predajcu alebo dovozcu.“

| (5) | Článok 63 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v odseku 2 sa štvrtý pododsek nahrádza takto:
  „Náklady na certifikáciu znášajú hospodárske subjekty, ktoré sa jej podrobujú, okrem prípadov, v ktorých členské štáty rozhodnú inak.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

Článok 63 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v odseku 2 sa štvrtý pododsek nahrádza takto:

„Náklady na certifikáciu znášajú hospodárske subjekty, ktoré sa jej podrobujú, okrem prípadov, v ktorých členské štáty rozhodnú inak.“;

| b) | v odseku 7 sa dopĺňa tento štvrtý pododsek:
  „V prípade Spojeného kráľovstva sa môže názov členského štátu nahradiť názvom samostatnej krajiny, ktorá tvorí súčasť Spojeného kráľovstva.“ |
| --- | --- |

b)

v odseku 7 sa dopĺňa tento štvrtý pododsek:

„V prípade Spojeného kráľovstva sa môže názov členského štátu nahradiť názvom samostatnej krajiny, ktorá tvorí súčasť Spojeného kráľovstva.“

| (6) | V článku 64 sa odsek 4 nahrádza takto:
  „4.   Odsek 1 sa neuplatňuje v prípade výrobkov uvedených v odsekoch 3, 8 a 9 prílohy XIb k nariadeniu (ES) č. 1234/2007 za predpokladu, že podmienky používania označenia obsahu cukru upravujú členské štáty alebo sa upravujú v pravidlách uplatniteľných v príslušnej tretej krajine vrátane, v prípade tretích krajín, pravidiel zastupiteľských profesijných organizácií.“ |
| --- | --- |

(6)

V článku 64 sa odsek 4 nahrádza takto:

„4.   Odsek 1 sa neuplatňuje v prípade výrobkov uvedených v odsekoch 3, 8 a 9 prílohy XIb k nariadeniu (ES) č. 1234/2007 za predpokladu, že podmienky používania označenia obsahu cukru upravujú členské štáty alebo sa upravujú v pravidlách uplatniteľných v príslušnej tretej krajine vrátane, v prípade tretích krajín, pravidiel zastupiteľských profesijných organizácií.“

| (7) | V článku 67 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:
  „Na účely použitia názvu menšej zemepisnej jednotky ako základná oblasť označenia pôvodu alebo zemepisného označenia sa príslušná oblasť zemepisnej jednotky náležite vymedzí. Členské štáty môžu zaviesť pravidlá týkajúce sa používania týchto zemepisných jednotiek. Najmenej 85 % hrozna, z ktorého sa víno vyrobilo, má pôvod v uvedenej menšej zemepisnej jednotke. Toto pravidlo sa nevzťahuje na:






  a) | žiadne množstvo výrobkov použitých na úpravu obsahu zvyškového cukru ako ‚expedičný likér‘ alebo ‚tirážny likér‘ ani |
| --- | --- | --- |

(7)

V článku 67 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„Na účely použitia názvu menšej zemepisnej jednotky ako základná oblasť označenia pôvodu alebo zemepisného označenia sa príslušná oblasť zemepisnej jednotky náležite vymedzí. Členské štáty môžu zaviesť pravidlá týkajúce sa používania týchto zemepisných jednotiek. Najmenej 85 % hrozna, z ktorého sa víno vyrobilo, má pôvod v uvedenej menšej zemepisnej jednotke. Toto pravidlo sa nevzťahuje na:

a)

žiadne množstvo výrobkov použitých na úpravu obsahu zvyškového cukru ako ‚expedičný likér‘ alebo ‚tirážny likér‘ ani

| b) | žiadne množstvo výrobku, ako sa uvádza v písmenách e) a f) bodu 3 prílohy XIb k nariadeniu (ES) č. 1234/2007. |
| --- | --- |

b)

žiadne množstvo výrobku, ako sa uvádza v písmenách e) a f) bodu 3 prílohy XIb k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

Ostatných 15 % hrozna má pôvod vo vyhradenej zemepisnej oblasti príslušného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia.“

| (8) | Príloha XII sa nahrádza textom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(8)

Príloha XII sa nahrádza textom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu.

| (9) | Príloha XV sa nahrádza textom uvedeným v prílohe II k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(9)

Príloha XV sa nahrádza textom uvedeným v prílohe II k tomuto nariadeniu.

| (10) | V prílohe XVII bode 4 písm. b) sa prvá a druhá zarážka nahrádzajú takto:






  „— | Tokaj, |
| --- | --- | --- |

(10)

V prílohe XVII bode 4 písm. b) sa prvá a druhá zarážka nahrádzajú takto:

„—

Tokaj,

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj“. |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. augusta 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. mája 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 193, 24.7.2009, s. 60.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 87, 24.3.2006, s. 2.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.“

4

---

PRÍLOHA I

„PRÍLOHA XII

ZOZNAM TRADIČNÝCH POJMOV, AKO SA UVÁDZA V ČLÁNKU 40

| Tradičné pojmy | Jazyk | Vína (1) | Zhrnutie vymedzenia / podmienok použitia (2) | Príslušné tretie krajiny |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ČASŤ A:   Tradičné pojmy, ako sa uvádza v článku 118u ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007 |
| BELGICKO |
| Appellation d'origine contrôlée | francúzsky | CHOP

  (1, 4) | Tradičné pojmy používané namiesto ‚chráneného označenia pôvodu‘ | |
| Gecontroleerde oorsprongsbenaming | holandský | CHOP

  (1, 4) | |
| Landwijn | holandský | CHZO

  (1) | Tradičné pojmy používané namiesto ‚chráneného zemepisného označenia‘ | |
| Vin de pays | francúzsky | CHZO

  (1) | |
| BULHARSKO |
| Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

  (zaručené označenie pôvodu) | bulharský | CHOP

  (1, 3, 4) | Tradičné pojmy používané namiesto ‚chráneného označenia pôvodu‘ alebo ‚chráneného zemepisného označenia‘
  14.4.2000 | |
| Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

  (zaručené a kontrolované označenie pôvodu) | bulharský | CHOP

  (1, 3, 4) | |
| Благородно сладко вино (БСВ)

  (ušľachtilé sladké víno) | bulharský | CHOP

  (3) | |
| Pегионално вино

  (oblastné víno) | bulharský | CHZO

  (1, 3, 4) | |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Jakostní šumivé víno stanovené oblasti | český | CHOP

  (4) | Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade v príslušnej oblasti, výroba vína použitého na výrobu akostného šumivého vína vyrobeného v stanovenej oblasti sa uskutočnila vo vinohradníckej oblasti, vo vymedzenej oblasti nebol prekročený povolený hektárový výnos podľa: víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality ustanovené vykonávacím právnym predpisom. | |
| Jakostní víno | český | CHOP

  (1) | Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade v príslušnej oblasti, nebol prekročený povolený hektárový výnos, hrozno, z ktorého bolo víno vyrobené, dosiahlo cukornatosť najmenej 15° NM, zber hrozna a výroba vína s výnimkou plnenia do fliaš sa uskutočnilo v príslušnej vinohradníckej oblasti, víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality ustanovené vykonávacím právnym predpisom. | |
| Jakostní víno odrůdové | český | CHOP

  (1) | Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou sa vyrába z hrozna, rmutu, hroznového muštu, vína vyrobeného z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade alebo sceľovaním akostných vín, a to najviac troch odrôd. | |
| Jakostní víno známkové | český | CHOP

  (1) | Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou sa vyrába z hrozna, rmutu alebo hroznového muštu, prípadne z vína vyrobeného z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade. | |
| Jakostní víno s přívlastkem, doplnené výrazom:






  — | Kabinetní víno |

Tradičné pojmy

Jazyk

Vína (1)

Zhrnutie vymedzenia / podmienok použitia (2)

Príslušné tretie krajiny

ČASŤ A:   Tradičné pojmy, ako sa uvádza v článku 118u ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007

BELGICKO

Appellation d'origine contrôlée

francúzsky

CHOP

(1, 4)

Tradičné pojmy používané namiesto ‚chráneného označenia pôvodu‘

Gecontroleerde oorsprongsbenaming

holandský

CHOP

(1, 4)

Landwijn

holandský

CHZO

(1)

Tradičné pojmy používané namiesto ‚chráneného zemepisného označenia‘

Vin de pays

francúzsky

CHZO

(1)

BULHARSKO

Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

(zaručené označenie pôvodu)

bulharský

CHOP

(1, 3, 4)

Tradičné pojmy používané namiesto ‚chráneného označenia pôvodu‘ alebo ‚chráneného zemepisného označenia‘

14.4.2000

Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

(zaručené a kontrolované označenie pôvodu)

bulharský

CHOP

(1, 3, 4)

Благородно сладко вино (БСВ)

(ušľachtilé sladké víno)

bulharský

CHOP

(3)

Pегионално вино

(oblastné víno)

bulharský

CHZO

(1, 3, 4)

ČESKÁ REPUBLIKA

Jakostní šumivé víno stanovené oblasti

český

CHOP

(4)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade v príslušnej oblasti, výroba vína použitého na výrobu akostného šumivého vína vyrobeného v stanovenej oblasti sa uskutočnila vo vinohradníckej oblasti, vo vymedzenej oblasti nebol prekročený povolený hektárový výnos podľa: víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality ustanovené vykonávacím právnym predpisom.

Jakostní víno

český

CHOP

(1)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade v príslušnej oblasti, nebol prekročený povolený hektárový výnos, hrozno, z ktorého bolo víno vyrobené, dosiahlo cukornatosť najmenej 15° NM, zber hrozna a výroba vína s výnimkou plnenia do fliaš sa uskutočnilo v príslušnej vinohradníckej oblasti, víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality ustanovené vykonávacím právnym predpisom.

Jakostní víno odrůdové

český

CHOP

(1)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou sa vyrába z hrozna, rmutu, hroznového muštu, vína vyrobeného z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade alebo sceľovaním akostných vín, a to najviac troch odrôd.

Jakostní víno známkové

český

CHOP

(1)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou sa vyrába z hrozna, rmutu alebo hroznového muštu, prípadne z vína vyrobeného z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade.

Jakostní víno s přívlastkem, doplnené výrazom:

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

český

CHOP

(1)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna, rmutu alebo hroznového muštu, prípadne z vína vyrobeného z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade v príslušnej oblasti alebo podoblasti; v prípade ktorého hektárový výnos nebol prekročený; víno je vyrobené z hrozna, ktorého pôvod, cukornatosť a hmotnosť, prípadne odrodu alebo zmes odrôd alebo infikovanosť ušľachtilou plesňou Botrytis cinerea P. overila štátna inšpekcia a ktoré spĺňa požiadavky ustanovené pre osobitný druh akostného vína s prívlastkom alebo zmes akostných vín s prívlastkom, víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality ustanovené vykonávacím právnym predpisom, víno klasifikovala štátna inšpekcia ako akostné víno s jedným z týchto prívlastkov:

| — | ‚Kabinetní víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 19° NM, |
| --- | --- |

—

‚Kabinetní víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 19° NM,

| — | ‚Pozdní sběr‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 21° NM, |
| --- | --- |

—

‚Pozdní sběr‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 21° NM,

| — | ‚Výběr z hroznů‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 24° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z hroznů‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 24° NM,

| — | ‚Výběr z bobulí‘ sa môže vyrábať iba z vybraných bobúľ s cukornatosťou najmenej 27° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z bobulí‘ sa môže vyrábať iba z vybraných bobúľ s cukornatosťou najmenej 27° NM,

| — | ‚Výběr z cibéb‘ sa môže vyrábať iba z vybraných bobúľ vystavených účinku ušľachtilej plesne alebo z prezretých bobúľ s cukornatosťou najmenej 32° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z cibéb‘ sa môže vyrábať iba z vybraných bobúľ vystavených účinku ušľachtilej plesne alebo z prezretých bobúľ s cukornatosťou najmenej 32° NM,

| — | ‚Ledové víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna zo zberu pri teplote –7 °C a nižšej a hrozno zostalo počas zberu a spracovania zmrznuté a získaný mušt mal cukornatosť najmenej 27° NM, |
| --- | --- |

—

‚Ledové víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna zo zberu pri teplote –7 °C a nižšej a hrozno zostalo počas zberu a spracovania zmrznuté a získaný mušt mal cukornatosť najmenej 27° NM,

| — | ‚Slámové víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna, ktoré sa pred spracovaním najmenej na tri mesiace uskladnilo na slame alebo tŕstí, prípadne vyvesilo vo vetranej miestnosti, a získaný mušt mal cukornatosť najmenej 27° NM. |
| --- | --- |

—

‚Slámové víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna, ktoré sa pred spracovaním najmenej na tri mesiace uskladnilo na slame alebo tŕstí, prípadne vyvesilo vo vetranej miestnosti, a získaný mušt mal cukornatosť najmenej 27° NM.

Pozdní sběr

český

CHOP

(1)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade v príslušnej oblasti, bez prekročenia povoleného hektárového výnosu, hrozno, z ktorého bolo víno vyrobené, dosiahlo cukornatosť najmenej 21° NM, zber hrozna a výroba vína s výnimkou plnenia do fliaš sa uskutočnili v príslušnom vinohradníckom regióne, víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality stanovené vykonávacím právnym predpisom.

Víno s přívlastkem, doplnené výrazom:

| — | Kabinetní víno |
| --- | --- |

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

český

CHOP

(1)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna, rmutu alebo hroznového muštu, prípadne z vína vyrobeného z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade v príslušnej oblasti alebo podoblasti; v prípade ktorého hektárový výnos nebol prekročený; víno je vyrobené z hrozna, ktorého pôvod, cukornatosť a hmotnosť, prípadne odrodu alebo zmes odrôd alebo infikovanosť ušľachtilou plesňou Botrytis cinerea P. overila štátna inšpekcia a ktoré spĺňa požiadavky ustanovené pre osobitný druh akostného vína s prívlastkom alebo zmes akostných vín s prívlastkom, víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality ustanovené vykonávacím právnym predpisom, víno klasifikovala štátna inšpekcia ako akostné víno s jedným z týchto prívlastkov:

| — | ‚Kabinetní víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 19° NM, |
| --- | --- |

—

‚Kabinetní víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 19° NM,

| — | ‚Pozdní sběr‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 21° NM, |
| --- | --- |

—

‚Pozdní sběr‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 21° NM,

| — | ‚Výběr z hroznů‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 24° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z hroznů‘ sa môže vyrábať iba z hrozna s cukornatosťou najmenej 24° NM,

| — | ‚Výběr z bobulí‘ sa môže vyrábať iba z vybraných bobúľ s cukornatosťou najmenej 27° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z bobulí‘ sa môže vyrábať iba z vybraných bobúľ s cukornatosťou najmenej 27° NM,

| — | ‚Výběr z cibéb‘ sa môže vyrábať iba z vybraných bobúľ vystavených účinku ušľachtilej plesne alebo z prezretých bobúľ s cukornatosťou najmenej 32° NM, |
| --- | --- |

—

‚Výběr z cibéb‘ sa môže vyrábať iba z vybraných bobúľ vystavených účinku ušľachtilej plesne alebo z prezretých bobúľ s cukornatosťou najmenej 32° NM,

| — | ‚Ledové víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna zo zberu pri teplote –7 °C a nižšej a hrozno zostalo počas zberu a spracovania zmrznuté a získaný mušt mal cukornatosť najmenej 27° NM, |
| --- | --- |

—

‚Ledové víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna zo zberu pri teplote –7 °C a nižšej a hrozno zostalo počas zberu a spracovania zmrznuté a získaný mušt mal cukornatosť najmenej 27° NM,

| — | ‚Slámové víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna, ktoré sa pred spracovaním najmenej na tri mesiace uskladnilo na slame alebo tŕstí, prípadne vyvesilo vo vetranej miestnosti, a získaný mušt mal cukornatosť najmenej 27° NM. |
| --- | --- |

—

‚Slámové víno‘ sa môže vyrábať iba z hrozna, ktoré sa pred spracovaním najmenej na tri mesiace uskladnilo na slame alebo tŕstí, prípadne vyvesilo vo vetranej miestnosti, a získaný mušt mal cukornatosť najmenej 27° NM.

Jakostní likérové víno

český

CHOP

(3)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna zo zberu v príslušnom vinohrade v stanovenej oblasti, nebol prekročený povolený hektárový výnos, výroba vína sa uskutočnila v stanovenej vinohradníckej oblasti, v ktorej sa uskutočnil aj zber hrozna, víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality ustanovené vykonávacím právnym predpisom.

Zemské víno

český

CHZO

(1)

Víno vyrobené z hrozna zo zberu na území Českej republiky vhodného na výrobu akostného vína v stanovenej oblasti alebo z odrôd uvedených na zozname odrôd vo vykonávacom právnom predpise, môže sa označovať iba zemepisným označením ustanoveným vo vykonávacom právnom predpise; na výrobu vína so zemepisným označením sa môže použiť iba hrozno, ktoré malo cukornatosť najmenej 14° NM a jeho zber sa uskutočnil v zemepisnej jednotke so zemepisným označením podľa tohto odseku, víno spĺňa požiadavky na kvalitu ustanovené vykonávacím právnym predpisom; použitie názvu inej zemepisnej jednotky ako zemepisnej jednotky uvedenej vo vykonávacom právnom predpise sa zakazuje.

Víno origininální certifikace (VOC alebo V.O.C.)

český

CHOP

(1)

Víno sa musí vyrábať na rovnakom alebo menšom území, ako je vinohradnícka oblasť; výrobca musí byť členom združenia, ktoré má oprávnenie priznávať označenie vína s originálnou certifikáciou podľa príslušného predpisu; víno spĺňa aspoň požiadavky kvality týkajúce sa akostného vína podľa tohto predpisu, víno spĺňa podmienky ustanovené v rozhodnutí o povolení na udeľovanie označenia vína s originálnou certifikáciou; napokon, víno musí spĺňať požiadavky ustanovené v tomto predpise o osobitných druhoch vína.

DÁNSKO

Regional vin

dánsky

CHZO

(1, 3, 4)

Víno alebo šumivé víno vyrobené v Dánsku v súlade s pravidlami ustanovenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch. ‚Oblastné víno‘ sa podrobilo organoleptickému a analytickému posúdeniu. Jeho osobitná povaha a vlastnosti čiastočne závisia od oblasti, v ktorej sa víno vyrába, od použitého hrozna a schopností pestovateľa a vinára.

NEMECKO

Prädikatswein [Qualitätswein mit Prädikat (3)], doplnené výrazom:

| — | Kabinett |
| --- | --- |

—

Kabinett

| — | Spätlese |
| --- | --- |

—

Spätlese

| — | Auslese |
| --- | --- |

—

Auslese

| — | Beerenauslese |
| --- | --- |

—

Beerenauslese

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

nemecký

CHOP

(1)

Všeobecná kategória vín s osobitnými prívlastkami, ktoré majú určitú minimálnu mernú hmotnosť muštu a nie sú obohatené (dosladzované počas kvasenia ani obohacované koncentrovaným hroznovým muštom), doplnená jedným z týchto označení:

| — | (Kabinett): Prvý stupeň kvality akostných vín s osobitnými prívlastkami (Prädikatsweine); vína s označením Kabinett sú ľahké a jemné a v závislosti od odrody viniča a oblasti dosahujú 67 až 85 stupňov na stupnici Öchsle pre meranie obsahu cukru; |
| --- | --- |

—

(Kabinett): Prvý stupeň kvality akostných vín s osobitnými prívlastkami (Prädikatsweine); vína s označením Kabinett sú ľahké a jemné a v závislosti od odrody viniča a oblasti dosahujú 67 až 85 stupňov na stupnici Öchsle pre meranie obsahu cukru;

| — | (Spätlese): Akostné víno s osobitným prívlastkom a mernou hmotnosťou muštu od 76 do 95 stupňov stupnice Öchsle v závislosti od odrody viniča a oblasti; zber hrozna by mal byť neskorý a hrozno musí byť úplne zrelé; Vína s označením Spätlese majú intenzívny buket (ktorý nemusí byť sladký); |
| --- | --- |

—

(Spätlese): Akostné víno s osobitným prívlastkom a mernou hmotnosťou muštu od 76 do 95 stupňov stupnice Öchsle v závislosti od odrody viniča a oblasti; zber hrozna by mal byť neskorý a hrozno musí byť úplne zrelé; Vína s označením Spätlese majú intenzívny buket (ktorý nemusí byť sladký);

| — | (Auslese): Vyrába sa z jednotlivo vyberaných plne zrelých bobúľ hrozna, ktoré sa zahustili vďaka ušľachtilej plesni Botrytis cinerea a merná hmotnosť muštu ktorých sa pohybuje od 85 do 100 stupňov stupnice Öchsle v závislosti od odrody viniča a oblasti; |
| --- | --- |

—

(Auslese): Vyrába sa z jednotlivo vyberaných plne zrelých bobúľ hrozna, ktoré sa zahustili vďaka ušľachtilej plesni Botrytis cinerea a merná hmotnosť muštu ktorých sa pohybuje od 85 do 100 stupňov stupnice Öchsle v závislosti od odrody viniča a oblasti;

| — | (Beerenauslese): Vyrába sa z osobitne vybraných plne zrelých bobúľ s vysokou koncentráciou cukru vďaka ušľachtilej plesni Botrytis cinerea; zber hrozna sa väčšinou uskutočňuje neskôr ako bežný zber. Merná hmotnosť muštu sa pohybuje od 110 do 125 stupňov stupnice Öchsle v závislosti od odrody viniča a oblasti: sú to veľmi sladké a trvanlivé vína; |
| --- | --- |

—

(Beerenauslese): Vyrába sa z osobitne vybraných plne zrelých bobúľ s vysokou koncentráciou cukru vďaka ušľachtilej plesni Botrytis cinerea; zber hrozna sa väčšinou uskutočňuje neskôr ako bežný zber. Merná hmotnosť muštu sa pohybuje od 110 do 125 stupňov stupnice Öchsle v závislosti od odrody viniča a oblasti: sú to veľmi sladké a trvanlivé vína;

| — | (Trockenbeerenauslese): Akostné vína najvyššej kvality s osobitnými prívlastkami (Prädikatswein), ktorých merná hmotnosť muštu je vyššia ako 150 stupňov stupnice Öchsle. Vína tejto kategórie sa vyrábajú zo starostlivo vyberaných prezretých bobúľ hrozna, ktorých šťava sa zahustila vďaka ušľachtilej plesni Botrytis cinerea. Bobule sú vysušené ako hrozienka. Výsledné vína sú veľmi sladké a obsahujú malé množstvo alkoholu; |
| --- | --- |

—

(Trockenbeerenauslese): Akostné vína najvyššej kvality s osobitnými prívlastkami (Prädikatswein), ktorých merná hmotnosť muštu je vyššia ako 150 stupňov stupnice Öchsle. Vína tejto kategórie sa vyrábajú zo starostlivo vyberaných prezretých bobúľ hrozna, ktorých šťava sa zahustila vďaka ušľachtilej plesni Botrytis cinerea. Bobule sú vysušené ako hrozienka. Výsledné vína sú veľmi sladké a obsahujú malé množstvo alkoholu;

| — | (Eiswein): Víno s označením Eiswein sa vyrába z hrozna zo zberu počas silných mrazov pri teplote nižšej ako –7 stupňov Celzia, ktoré sa lisuje zmrazené; jedinečné víno najvyššej kvality s extrémne vysokou koncentráciou cukru a kyselín |
| --- | --- |

—

(Eiswein): Víno s označením Eiswein sa vyrába z hrozna zo zberu počas silných mrazov pri teplote nižšej ako –7 stupňov Celzia, ktoré sa lisuje zmrazené; jedinečné víno najvyššej kvality s extrémne vysokou koncentráciou cukru a kyselín

Qualitätswein, prípadne doplnené výrazom b.A. (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete)

nemecký

CHOP

(1)

Akostné víno z vymedzených oblastí, ktoré bolo úspešne podrobené analytickej a organoleptickej skúške a splnilo podmienky zrelosti hrozna (merná hmotnosť muštu / stupne Öchsle)

Qualitätslikörwein, doplnené výrazom b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

nemecký

CHOP

(3)

Akostné likérové víno z vymedzených oblastí, ktoré bolo úspešne podrobené analytickej a organoleptickej skúške a splnilo podmienky zrelosti hrozna (merná hmotnosť muštu / stupne Öchsle)

Qualitätslikörwein, doplnené výrazom b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

nemecký

CHOP

(8)

Akostné perlivé víno z vymedzených oblastí, ktoré bolo úspešne podrobené analytickej a organoleptickej skúške a splnilo podmienky zrelosti hrozna (merná hmotnosť muštu / stupne Öchsle)

Sekt b.A. (Sekt bestimmter Anbaugebiete) (4)

nemecký

CHOP

(4)

Akostné šumivé víno vymedzených regiónov

Landwein

nemecký

CHZO

(1)

Víno najvyššej kvality vďaka mierne vyššej mernej hmotnosti muštu

Winzersekt (4)

nemecký

CHOP

(1)

Akostné šumivé víno vyrobené v špecifikovaných vinohradníckych oblastiach získané z hrozna zo zberu v tom istom vinohradníckom podniku, v ktorom výrobca spracováva hrozno na víno určené na výrobu akostných šumivých vín vyrobených v špecifikovanej vinohradníckej oblasti; rovnaké pravidlá platia aj pre skupiny výrobcov.

GRÉCKO

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ)

(appellation d’origine de qualité supérieure)

grécky

CHOP

(1, 3, 4, 15, 16)

Úradne uznaný názov regiónu alebo špecifického miesta, ktorý sa používa na opis vín, ktoré spĺňajú tieto požiadavky:

| — | vyrábajú sa z hrozna prvotriednych odrôd viniča rodu Vitis vinifera, ktoré pochádzajú výlučne z tejto zemepisnej oblasti a ktorých výroba sa uskutočňuje v rámci tej istej oblasti, |
| --- | --- |

—

vyrábajú sa z hrozna prvotriednych odrôd viniča rodu Vitis vinifera, ktoré pochádzajú výlučne z tejto zemepisnej oblasti a ktorých výroba sa uskutočňuje v rámci tej istej oblasti,

| — | vyrábajú sa z hrozna z vinohradov s nízkymi hektárovými výnosmi, |
| --- | --- |

—

vyrábajú sa z hrozna z vinohradov s nízkymi hektárovými výnosmi,

| — | ich kvalita a charakteristické vlastnosti sú v podstatnej miere alebo výlučne ovplyvnené osobitným zemepisným prostredím s jemu vlastnými prírodnými a ľudskými faktormi. |
| --- | --- |

—

ich kvalita a charakteristické vlastnosti sú v podstatnej miere alebo výlučne ovplyvnené osobitným zemepisným prostredím s jemu vlastnými prírodnými a ľudskými faktormi.

[L.D. 243/1969 a L.D. 427/76 o zlepšení a ochrane vinárskej výroby]

Ονομασία Προέλευσης Ελεγχόμενη (ΟΠΕ)

(appellation d'origine contrôlée)

grécky

CHOP

(3, 15)

Okrem nevyhnutných požiadaviek ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘ vína, ktoré patria do tejto kategórie, musia spĺňať aj tieto požiadavky:

| — | musia sa vyrábať z hrozna z prvotriednych vinohradov s nízkymi hektárovými výnosmi, dopestovaného na pôde vhodnej na výrobu akostných vín, |
| --- | --- |

—

musia sa vyrábať z hrozna z prvotriednych vinohradov s nízkymi hektárovými výnosmi, dopestovaného na pôde vhodnej na výrobu akostných vín,

| — | musia spĺňať určité požiadavky týkajúce sa systému orezávania vo vinohradoch a minimálneho obsahu cukru v mušte. |
| --- | --- |

—

musia spĺňať určité požiadavky týkajúce sa systému orezávania vo vinohradoch a minimálneho obsahu cukru v mušte.

[L.D. 243/1969 a L.D. 427/76 o zlepšení a ochrane vinárskej výroby]

Οίνος γλυκός φυσικός

(vin doux naturel)

grécky

CHOP

(3)

Vína, ktoré patria do kategórie vín ‚appellation d'origine contrôlée‘ alebo ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘ a spĺňajú ešte aj tieto požiadavky:

| — | sú získané z hroznového muštu s pôvodným prirodzeným obsahom alkoholu najmenej 12 obj. %, |
| --- | --- |

—

sú získané z hroznového muštu s pôvodným prirodzeným obsahom alkoholu najmenej 12 obj. %,

| — | majú skutočný obsah alkoholu najmenej 15 obj. % a najviac 22 obj. %, |
| --- | --- |

—

majú skutočný obsah alkoholu najmenej 15 obj. % a najviac 22 obj. %,

| — | majú celkový obsah alkoholu najmenej 17,5 obj. %. |
| --- | --- |

—

majú celkový obsah alkoholu najmenej 17,5 obj. %.

[L.D. 212/1982 o registrácii vín s označením pôvodu ‚Samos‘]

Οίνος φυσικώς γλυκύς

(vin naturellement doux)

grécky

CHOP

(3, 15, 16)

Vína, ktoré patria do kategórie vín ‚appellation d'origine contrôlée‘ alebo ‚appellation d’origine de qualité supérieure‘ a spĺňajú ešte aj tieto požiadavky:

| — | vyrábajú sa z hrozna ponechaného na slnku alebo v tieni, |
| --- | --- |

—

vyrábajú sa z hrozna ponechaného na slnku alebo v tieni,

| — | vyrábajú sa bez obohacovania, |
| --- | --- |

—

vyrábajú sa bez obohacovania,

| — | majú prirodzený obsah alkoholu najmenej 17 obj. % (alebo 300 gramov cukru na liter). |
| --- | --- |

—

majú prirodzený obsah alkoholu najmenej 17 obj. % (alebo 300 gramov cukru na liter).

[L.D. 212/1982 o registrácii vín s označením pôvodu ‚Samos‘]

ονομασία κατά παράδοση

(appellation traditionnelle)

grécky

CHZO

(1)

Vína vyrobené výhradne na zemepisnom území Grécka a okrem toho:

| — | v prípade vín s tradičným označením Retsina vyrobené z hroznového muštu upraveného živicou borovice halepskej a |
| --- | --- |

—

v prípade vín s tradičným označením Retsina vyrobené z hroznového muštu upraveného živicou borovice halepskej a

| — | v prípade vín s tradičným označením Verntea vyrobené z hrozna z vinohradov na ostrove Zakynthos a spĺňajúce určité podmienky týkajúce sa použitých odrôd viniča, hektárového výnosu vinohradov a obsahu cukru v mušte. |
| --- | --- |

—

v prípade vín s tradičným označením Verntea vyrobené z hrozna z vinohradov na ostrove Zakynthos a spĺňajúce určité podmienky týkajúce sa použitých odrôd viniča, hektárového výnosu vinohradov a obsahu cukru v mušte.

[P.D. 514/1979 o výrobe, kontrole a ochrane živicových vín a M.D. 397779/92 o vymedzení požiadaviek používania označenia ‚Verntea Traditional Designation of Zakynthos‘]

τοπικός οίνος

(vin de pays)

grécky

CHZO

(1, 3, 4, 11, 15, 16)

Úradne uznané označenie označujúce región alebo špecifické miesto, ktoré sa používa na opis vín, ktoré spĺňajú tieto požiadavky:

| — | majú špecifickú kvalitu, dobrú povesť alebo iné charakteristické vlastnosti, ktoré možno pripísať ich pôvodu, |
| --- | --- |

—

majú špecifickú kvalitu, dobrú povesť alebo iné charakteristické vlastnosti, ktoré možno pripísať ich pôvodu,

| — | najmenej 85 % hrozna použitého na ich výrobu pochádza výhradne z tejto zemepisnej oblasti a ich výroba sa uskutočnila v tej istej zemepisnej oblasti, |
| --- | --- |

—

najmenej 85 % hrozna použitého na ich výrobu pochádza výhradne z tejto zemepisnej oblasti a ich výroba sa uskutočnila v tej istej zemepisnej oblasti,

| — | boli získané z odrôd viniča klasifikovaných v špecifickej oblasti, |
| --- | --- |

—

boli získané z odrôd viniča klasifikovaných v špecifickej oblasti,

| — | vyrábajú sa z hrozna z vinohradov s nízkymi hektárovými výnosmi, |
| --- | --- |

—

vyrábajú sa z hrozna z vinohradov s nízkymi hektárovými výnosmi,

| — | každé jedno má vymedzený prirodzený a skutočný obsah alkoholu |
| --- | --- |

—

každé jedno má vymedzený prirodzený a skutočný obsah alkoholu

[C.M.D. 392169/1999 Všeobecné pravidlá používania pojmu regionálne víno na opis stolového vína zmenené a doplnené C.M.D. 321813/2007].

ŠPANIELSKO

Denominación de origen (DO)

španielsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Úradne uznaný názov regiónu, oblasti, lokality alebo vymedzeného miesta, ktorý sa používa na označenie vín, ktoré spĺňajú tieto požiadavky:

| — | vyrábajú sa v regióne, oblasti, lokalite alebo na vymedzenom mieste z hrozna z rovnakého regiónu, oblasti, lokality alebo vymedzeného miesta, |
| --- | --- |

—

vyrábajú sa v regióne, oblasti, lokalite alebo na vymedzenom mieste z hrozna z rovnakého regiónu, oblasti, lokality alebo vymedzeného miesta,

| — | majú veľkú prestíž v obchodovaní vďaka svojmu pôvodu, a |
| --- | --- |

—

majú veľkú prestíž v obchodovaní vďaka svojmu pôvodu, a

| — | ich kvalita a charakteristické vlastnosti sú v podstatnej miere alebo výlučne ovplyvnené osobitným zemepisnými vlastnosťami, ku ktorým patria prírodné a ľudské faktory. |
| --- | --- |

—

ich kvalita a charakteristické vlastnosti sú v podstatnej miere alebo výlučne ovplyvnené osobitným zemepisnými vlastnosťami, ku ktorým patria prírodné a ľudské faktory.

(Zákon 24/2003 o viniči a víne; ostatné právne požiadavky sú ustanovené v uvedenom právnom predpise a v ďalších právnych predpisoch.)

Čile

Denominación de origen calificada (DOCa)

španielsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Okrem nevyhnutných požiadaviek ‚denominación de origen‘, ‚denominacion de origen calificada‘ musia spĺňať aj tieto podmienky:

| — | od uznania ich označenia ‚denominación de origen‘ ubehlo aspoň desať rokov, |
| --- | --- |

—

od uznania ich označenia ‚denominación de origen‘ ubehlo aspoň desať rokov,

| — | chránené výrobky sa na trh uvádzajú výhradne plnené do fliaš vo vinárskych podnikoch, ktoré sú registrované a ktoré sa nachádzajú vo vymedzenej zemepisnej oblasti, a |
| --- | --- |

—

chránené výrobky sa na trh uvádzajú výhradne plnené do fliaš vo vinárskych podnikoch, ktoré sú registrované a ktoré sa nachádzajú vo vymedzenej zemepisnej oblasti, a

| — | oblasť považovaná za vhodnú na výrobu vín s oprávnením používať uvedené označenie pôvodu je vymedzená kartograficky, podľa každého obecného pomenovania. |
| --- | --- |

—

oblasť považovaná za vhodnú na výrobu vín s oprávnením používať uvedené označenie pôvodu je vymedzená kartograficky, podľa každého obecného pomenovania.

(Zákon 24/2003 o viniči a víne; ostatné právne požiadavky sú ustanovené v uvedenom zákone a v ďalších právnych predpisoch.)

Vino de calidad con indicación geográfica

španielsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Víno vyrábané v regióne, oblasti, lokalite alebo na vymedzenom mieste z hrozna s pôvodom na tom istom území, ktorého kvalita, dobrá povesť alebo charakteristické vlastnosti vyplývajú zo zemepisného alebo ľudského faktora alebo obidvoch týchto faktorov, pokiaľ ide o dopestovanie hrozna, výrobu vína alebo jeho dozrievanie. Tieto vína sa identifikujú výrazmi ‚vino de calidad de‘, za ktorými nasleduje názov regiónu, oblasti, lokality alebo vymedzeného miesta, na ktorom sa vyrábajú a spracovávajú.

(Zákon 24/2003 o viniči a víne; ostatné právne požiadavky sú ustanovené v uvedenom zákone a v ďalších právnych predpisoch.)

Vino de pago

španielsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Označuje miesto alebo vidiecku usadlosť s osobitnými vlastnosťami pôdy a mikroklímou, ktorými sa odlišuje od iných miest v okolí, so všeobecne známym menom tradične spájaným s kultúrou vinohradov, z ktorých sa získavajú vína s jedinečnými vlastnosťami a kvalitou a ktorých maximálny rozsah je obmedzený pravidlami stanovenými príslušným úradom podľa vlastných charakteristických vlastností každého regiónu. Rozsah nemôže byť rovnaký ani väčší ako ktorákoľvek samosprávna jednotka, na ktorej území alebo územiach, ak ide o viac takýchto jednotiek, sa oblasť nachádza. Všeobecne známe spojenie s kultúrou vinohradov existuje vtedy, ak sa pri obchodovaní názov ‚pago‘ bežne používal na identifikáciu vín získaných z tejto oblasti najmenej počas piatich rokov. Každé hrozno určené na výrobu ‚vino de pago‘ musí pochádzať z vinohradov, ktoré sa nachádzajú v tejto oblasti ‚pago‘ a víno sa musí vyrábať, uskladňovať v nádobách a vyzrievať oddelene od iných vín.

(Zákon 24/2003 o viniči a víne; ostatné požiadavky sú ustanovené v uvedenom zákone a v ďalších právnych predpisoch.)

Vino de pago calificado

španielsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

V prípade, že celá oblasť ‚pago‘ je súčasťou územného rozsahu označenia kvalifikovaného pôvodu, môže sa označovať ako ‚víno pago calificado‘; víno vyrobené v tejto oblasti sa vždy označuje ako ‚pago calificado‘, ak spĺňa požiadavky ustanovené pre vína kvalifikovaného označenia pôvodu a ak je registrované v tejto oblasti.

(Zákon 24/2003 o viniči a víne; ostatné právne požiadavky sú ustanovené v uvedenom zákone a v ďalších právnych predpisoch.)

Vino de la tierra

španielsky

CHZO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Podmienky používania tradičného pojmu ‚vino de la tierra‘ doplneného zemepisným označením:

| 1. | V právnej úprave zemepisných označení výrobkov uvedenej v článku 1 sa musia zohľadniť aspoň tieto hľadiská:






  a) | kategória alebo kategórie vína, na ktoré sa označenie vzťahuje, |
| --- | --- | --- |

1.

V právnej úprave zemepisných označení výrobkov uvedenej v článku 1 sa musia zohľadniť aspoň tieto hľadiská:

a)

kategória alebo kategórie vína, na ktoré sa označenie vzťahuje,

| b) | názov zemepisného označenia, ktorý sa má používať, |
| --- | --- |

b)

názov zemepisného označenia, ktorý sa má používať,

| c) | presné hranice zemepisnej oblasti, |
| --- | --- |

c)

presné hranice zemepisnej oblasti,

| d) | označenie odrôd viniča, ktoré sa majú použiť, |
| --- | --- |

d)

označenie odrôd viniča, ktoré sa majú použiť,

| e) | minimálny prirodzený objemový stupeň alkoholu pre rôzne typy vína s oprávnením používať toto označenie, |
| --- | --- |

e)

minimálny prirodzený objemový stupeň alkoholu pre rôzne typy vína s oprávnením používať toto označenie,

| f) | posúdenie alebo označenie organoleptických vlastností, |
| --- | --- |

f)

posúdenie alebo označenie organoleptických vlastností,

| g) | systém kontroly vín, ktoré vyrába verejný alebo súkromný subjekt. |
| --- | --- |

g)

systém kontroly vín, ktoré vyrába verejný alebo súkromný subjekt.

| 2. | Používanie zemepisného označenia na označenie vín vyrobených zo zmesi vín pochádzajúcich z hrozna zo zberu v rôznych oblastiach výroby je povolené, ak najmenej 85 percent týchto vín pochádza z výrobnej oblasti, ktorej názov sa používa. |
| --- | --- |

2.

Používanie zemepisného označenia na označenie vín vyrobených zo zmesi vín pochádzajúcich z hrozna zo zberu v rôznych oblastiach výroby je povolené, ak najmenej 85 percent týchto vín pochádza z výrobnej oblasti, ktorej názov sa používa.

(Zákon 24/2003 o viniči a víne; vyhláška 1126/2003)

Vino dulce natural

španielsky

CHOP

(3)

[Odsek 6 časti B prílohy III k nariadeniu Komisie (ES) č. 606/2009]

Vino Generoso

španielsky

CHOP

(3)

[Odsek 8 časti B prílohy III k nariadeniu Komisie (ES) č. 606/2009]

Čile

Vino Generoso de licor

španielsky

CHOP

(3)

[Odsek 10 časti B prílohy III k nariadeniu Komisie (ES) č. 606/2009]

FRANCÚZSKO

Appellation d'origine contrôlée

francúzsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Názov miesta používaný na opis výrobku s pôvodom na tomto mieste, ktorého kvalita alebo charakteristické vlastnosti sú v podstatnej miere alebo výlučne ovplyvnené osobitným zemepisným prostredím s jemu vlastnými prírodnými a ľudskými faktormi, tento výrobok je všeobecne známy a jeho výroba podlieha postupom kontroly, ktoré zahŕňajú identifikáciu zúčastnených strán, kontrolu podmienok výroby a kontrolu výrobkov.

Alžírsko

Švajčiarsko

Tunisko

Appellation [...] contrôlée

francúzsky

Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure

francúzsky

Vin doux naturel

francúzsky

CHOP

(3)

Mutované víno, t. j. víno, ktorého alkoholové kvasenie sa zastaví pridaním neutrálneho vínneho alkoholu. Cieľom tohto postupu je zvýšiť obsah alkoholu vína a zachovať najväčšiu časť prírodných cukrov hrozna.

V závislosti od typu vyrábaného prírodného sladkého vína - bieleho, červeného alebo ružového - sa mutácia vykonáva v určenej fáze alkoholového kvasenia s maceráciou alebo bez.

Vin de pays

francúzsky

CHZO

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Vína so zemepisným označením, ktoré spĺňajú prísne podmienky výroby ustanovené vyhláškou ako maximálny výnos, minimálny obsah alkoholu, odrody viniča a prísne analytické pravidlá.

TALIANSKO

Denominazione di origine controllata (D.O.C.)

taliansky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Označenie pôvodu vína je zemepisný názov vinohradníckej oblasti vyznačujúcej sa špecifickou výrobou a používa sa na opis známeho akostného výrobku, ktorého charakteristické vlastnosti sú podmienené zemepisným prostredím a ľudským faktorom. V uvedenom zákone sa ustanovuje pre talianske označenia osobitný tradičný pojem ‚D.O.C.‘ s cieľom zdôrazniť uvedenú koncepciu vysoko kvalitného a tradičného označenia pôvodu.

[Zákon č. 164 z 10.2.1992]

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung

nemecký

Kontrolirano poreklo

slovinský

Denominazione di origine controllata e garanttia (D.O.C.G.)

taliansky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Podobne ako pri vymedzení D.O.C., ale obsahuje aj slovo ‚zaručené‘, takže sa ním označujú vína s osobitnou hodnotou, ktoré sú uznávané ako vína s označením DOC najmenej päť rokov. Na trh sa uvádzajú v nádobách s objemom najviac 5 litrov, na ktorých je štátna identifikačná známka s cieľom poskytnúť lepšiu záruku spotrebiteľom.

[Zákon č. 164 z 10.2.1992]

Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung

nemecký

Kontrolirano in garantirano poreklo

slovinský

Vino dolce naturale

taliansky

CHOP

(1, 3, 11, 15)

Tradičný pojem opisujúci a vymedzujúci určité vína získané z hrozienok, ktoré obsahujú určitú hladinu zvyškových cukrov vyprodukovaných hroznom, bez procesu obohacovania.

Používanie povoľujú osobitné vyhlášky týkajúce sa rôznych vín

Indicazione geografica tipica (IGT)

taliansky

CHZO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Výhradne taliansky pojem ustanovený v zákone č. 164 z 10. februára 1992 na opis talianskych vín so zemepisným označením, ktorých osobitná povaha a stupeň kvality sú podmienené zemepisnou vinohradníckou oblasťou.

Landwein

nemecký

Vin de pays

francúzsky

Deželna oznaka

slovinský

CYPRUS

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης (ΟΕΟΠ)

(kontrolované označenie pôvodu)

grécky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Označuje vína s CHOP

Κ.Δ.Π.403/2005 Αρ.4025/19.8.2005/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.212/2005 Αρ.3896/26.4.2005/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.706/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Τοπικός Οίνος

(oblastné víno)

grécky

CHZO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Označuje vína s CHZP

Κ.Δ.Π. 704/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

LUXEMBURSKO

Crémant de Luxembourg

francúzsky

CHOP

(4)

[Nariadenie vlády zo 4. januára 1991] Základné normy, ktoré je potrebné dodržať pri výrobe, sú tieto:

| — | zber hrozna je manuálny a hrozno sa vyberá osobitne na výrobu Crémant; |
| --- | --- |

—

zber hrozna je manuálny a hrozno sa vyberá osobitne na výrobu Crémant;

| — | cuvée základných vín musí spĺňať normy kvality uplatniteľné na akostné vína; |
| --- | --- |

—

cuvée základných vín musí spĺňať normy kvality uplatniteľné na akostné vína;

| — | vyrába sa z muštu získaného vylisovaním celého hrozna v prípade bielych šumivých vín alebo šumivých vín ‚rosé‘, pričom množstvo muštu získaného zo 150 kg hrozna nie je väčšie ako 100 litrov; |
| --- | --- |

—

vyrába sa z muštu získaného vylisovaním celého hrozna v prípade bielych šumivých vín alebo šumivých vín ‚rosé‘, pričom množstvo muštu získaného zo 150 kg hrozna nie je väčšie ako 100 litrov;

| — | je vykvasené vo fľaši tradičnou metódou; |
| --- | --- |

—

je vykvasené vo fľaši tradičnou metódou;

| — | maximálny obsah oxidu siričitého nepresahuje 150 mg/l; |
| --- | --- |

—

maximálny obsah oxidu siričitého nepresahuje 150 mg/l;

| — | minimálny tlak oxidu uhličitého pri teplote 20 °C je 4 atmosféry; |
| --- | --- |

—

minimálny tlak oxidu uhličitého pri teplote 20 °C je 4 atmosféry;

| — | obsah cukru je menej ako 50 g/l. |
| --- | --- |

—

obsah cukru je menej ako 50 g/l.

Marque nationale, doplnené výrazom:

| — | appellation contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation contrôlée

| — | appellation d'origine contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation d'origine contrôlée

francúzsky

CHOP

(1, 4)

(W):

‚Marque nationale‘ (Národné osvedčenie) určené pre vína s označením ‚Moselle luxembourgeoise‘ bolo ustanovené nariadením vlády z 12. marca 1935. Nápis ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ na obdĺžnikovej etikete nalepenej na zadnej strane fľaše je potvrdením o štátom kontrolovanej výrobe a kvalite vína. Toto osvedčenie vydáva úrad pre Marque nationale. Iba vína s luxemburským pôvodom, ktoré neboli scelené so zahraničným vínom a ktoré spĺňajú vnútroštátne a európske požiadavky, majú nárok na toto označenie. Povinnosťou je, aby sa vína s touto etiketou uvádzali na trh vo fľašiach a aby hrozno pochádzalo iba zo zberu v rámci národnej výrobnej oblasti, v rámci ktorej sa musí uskutočniť aj výroba tohto vína. Vína sa systematicky skúšajú analytickými a organoleptickými skúškami.

(SW):

Označenie ‚Marque nationale‘ luxemburských šumivých vín bolo ustanovené nariadením vlády z 18. marca 1988, a zaručuje:

| — | že šumivé víno bolo získané výlučne z vín vhodných na výrobu akostných vín Luxembourg Moselle; |
| --- | --- |

—

že šumivé víno bolo získané výlučne z vín vhodných na výrobu akostných vín Luxembourg Moselle;

| — | že zodpovedá kritériám kvality ustanoveným vo vnútroštátnych nariadeniach a v nariadeniach Európskeho spoločenstva; |
| --- | --- |

—

že zodpovedá kritériám kvality ustanoveným vo vnútroštátnych nariadeniach a v nariadeniach Európskeho spoločenstva;

| — | že bolo podrobené štátnej kontrole. |
| --- | --- |

—

že bolo podrobené štátnej kontrole.

MAĎARSKO

Minőségi bor

maďarský

CHOP

(1)

Znamená ‚akostné víno‘ a označuje vína s CHOP

Védett eredetű bor

maďarský

CHOP

(1)

Označuje víno s chráneným pôvodom

Tájbor

maďarský

CHZO

(1)

Znamená ‚regionálne víno‘ a označuje vína s CHZO.

MALTA

Denominazzjoni ta’ Origini Kontrollata (D.O.K.)

maltézsky

CHOP

(1)

[Vládny vestník č. 17965 z 5. septembra 2006]

Indikazzjoni Ġeografika Tipika (I.G.T.)

maltézsky

CHZO

(1)

[Vládny vestník č. 17965 z 5. septembra 2006]

HOLANDSKO

Landwijn

holandský

CHZO

(1)

Zber hrozna na výrobu tohto vína a výroba tohto vína sa uskutočňuje na území Holandska. Na etikete sa môže uvádzať názov oblasti, v ktorej sa vykonal zber hrozna. Minimálny prirodzený obsah alkoholu tohto vína by mal byť 6,5 obj. % alebo viac. Na výrobu tohto vína v Holandsku sa môžu používať iba odrody viniča uvedené v národnom zozname.

RAKÚSKO

Districtus Austriae Controllatus (DAC)

latinský

CHOP

(1)

Podmienky pre tieto akostné vína (napríklad odrody, chuť, obsah alkoholu) ustanovuje oblastný výbor.

Prädikatswein, prípadne doplnené výrazom:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

nemecký

CHOP

(1)

Tieto vína sú akostné vína a určuje ich najmä prirodzená cukornatosť hrozna a podmienky zberu. Nie je dovolené ich obohacovanie ani úprava obsahu zvyškového cukru.

Ausbruch / Ausbruchwein: z prezretého hrozna infikovaného ušľachtilou plesňou Botrytis s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 27° Klosterneuburger Mostwaage (KMW); na účel lepšieho výťažku sa môže pridávať čerstvý mušt alebo víno.

Auslese / Auslesewein: z prísne vyberaného hrozna s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 21° KMW.

Beerenauslese / Beerenauslesewein: z prezretého výberového hrozna a/alebo výberového hrozna infikovaného ušľachtilou plesňou Botrytis s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 25° KMW.

Kabinett / Kabinettwein: z plne zrelého hrozna s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 17° KMW.

Schilfwein, Strohwein: hrozno musí byť uskladnené a prirodzene vysušené na tŕstí alebo slame najmenej 3 mesiace pred lisovaním; minimálna cukornatosť musí byť 25° KMW.

Spätlese / Spätlesewein: z plne zrelého hrozna s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 19° KMW.

Trockenbeerenauslese: väčšina hrozna musí byť infikovaná ušľachtilou plesňou Botrytis a prirodzene vysušená s minimálnou cukornatosťou 30° KMW.

Eiswein: hrozno musí byť prirodzene zmrazené počas zberu aj lisovania a musí mať minimálnu cukornatosť 25° KMW.

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart, prípadne doplnené výrazom:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Qualitätswein

nemecký

CHOP

(1)

Z plne zrelého hrozna a určitých odrôd s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 15° KMW a maximálnym hektárovým výnosom 6 750 l/ha.

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Landwein

nemecký

CHZO

(1)

Z plne zrelého hrozna a z určitých odrôd s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 14° KMW a maximálnym hektárovým výnosom 6 750 l/ha.

PORTUGALSKO

Denominação de origem (D.O.)

portugalský

CHOP

(1, 3, 4, 8)

Zemepisný názov regiónu alebo špecifického miesta alebo tradičný názov prípadne spojený so zemepisným pôvodom, ktorý sa používa na opis alebo identifikáciu výrobku pochádzajúceho z hrozna z tohto regiónu alebo špecifického miesta a ktorého kvalita alebo charakteristické vlastnosti sú v podstatnej miere alebo výlučne podmienené osobitným zemepisným vlastnostiam s prírodnými a ľudskými faktormi, ktoré sú im vlastné, a ktorého výroba sa uskutočňuje v rámci tejto vymedzenej oblasti alebo zemepisného regiónu.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

Denominação de origem controlada (D.O.C.)

portugalský

CHOP

(1, 3, 4, 8)

Etikety vínových výrobkov s oprávnením na označenie pôvodu môžu obsahovať tieto pomenovania: ‚Denominação de Origem Controlada‘ alebo ‚DOC‘.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23 de Agosto]

Indicação de proveniência regulamentada (I.P.R.)

portugalský

CHOP

(1, 3, 4, 8)

Názov krajiny alebo regiónu alebo špecifického miesta alebo tradičný názov prípadne spojený so zemepisným pôvodom, ktorý sa používa na opis alebo identifikáciu vínového výrobku vyrobeného z hrozna, z ktorého najmenej 85 % pochádza zo zberu v rámci tejto oblasti v prípade špecifického miesta alebo regiónu, ktorého dobrá povesť, osobitná kvalita alebo iné charakteristické vlastnosti je možné pripísať tomuto zemepisnému pôvodu a ktorého výroba sa uskutočňuje v rámci tejto vymedzenej zemepisnej oblasti alebo regiónu.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

Vinho doce natural

portugalský

CHOP

(3)

Víno s vysokým obsahom cukru vyrobené z hrozna z neskorého zberu alebo infikovaného ušľachtilou plesňou.

[Portaria no 166/1986, de 26.6.1986]

Vinho generoso

portugalský

CHOP

(3)

Likérové vína tradične vyrábané vo vymedzených regiónoch Douro, Madeira, Setúbal a Carcavelos s príslušnými názvami Port Wine alebo Porto a ich prekladom do iných jazykov, Madeira Wine alebo Madeira, a ich prekladom do iných jazykov, Moscatel de Setúbal alebo Setúbal a Carcavelos.

[Decreto-Lei no 166/1986, de 26.6.1986]

Vinho regional

portugalský

CHZO

(1)

Etikety vínových výrobkov s oprávnením na označenie pôvodu môžu obsahovať tieto pomenovania: ‚Vinho Regional‘ alebo ‚Vinho da Região de‘.

[Decreto-Lei no 212/2004, de 23.8.2004]

RUMUNSKO

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.), doplnené výrazom:

| — | Cules la maturitate deplină – C.M.D. |
| --- | --- |

—

Cules la maturitate deplină – C.M.D.

| — | Cules târziu – C.T. |
| --- | --- |

—

Cules târziu – C.T.

| — | Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B. |
| --- | --- |

—

Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.

rumunský

CHOP

(1, 3, 8, 15, 16)

Vína s označením pôvodu sú vína vyrobené z hrozna získaného vo vymedzených oblastiach, ktoré sa vyznačujú klímou, pôdou a poveternostnými podmienkami, ktoré sú priaznivé pre kvalitu zberu a ktoré spĺňajú tieto požiadavky:

| a) | hrozno, z ktorého sa víno vyrába, pochádza výlučne z príslušnej vymedzenej oblasti; |
| --- | --- |

a)

hrozno, z ktorého sa víno vyrába, pochádza výlučne z príslušnej vymedzenej oblasti;

| b) | výroba sa uskutočňuje v príslušnej zemepisnej oblasti; |
| --- | --- |

b)

výroba sa uskutočňuje v príslušnej zemepisnej oblasti;

| c) | kvalita a charakteristické vlastnosti vína sú v podstatnej miere alebo výlučne podmienené osobitným zemepisným prostredím s jemu vlastnými prírodnými a ľudskými faktormi; |
| --- | --- |

c)

kvalita a charakteristické vlastnosti vína sú v podstatnej miere alebo výlučne podmienené osobitným zemepisným prostredím s jemu vlastnými prírodnými a ľudskými faktormi;

| d) | vína sa získavajú z odrôd viniča rodu Vitis vinifera. |
| --- | --- |

d)

vína sa získavajú z odrôd viniča rodu Vitis vinifera.

Podľa fázy dozrievania hrozna a jeho kvality pri zbere sa vína s označením pôvodu delia takto:

| a) | DOC – CMD – víno s označením pôvodu získané z hrozna, ktoré bolo pri zbere plne zrelé; |
| --- | --- |

a)

DOC – CMD – víno s označením pôvodu získané z hrozna, ktoré bolo pri zbere plne zrelé;

| b) | DOC – CT – víno s označením pôvodu získané z hrozna z neskorého zberu; |
| --- | --- |

b)

DOC – CT – víno s označením pôvodu získané z hrozna z neskorého zberu;

DOC – CIB – víno s označením pôvodu získané z hrozna, ktoré bolo pri zbere infikované ušľachtilou plesňou.

Vin spumant cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

rumunský

CHOP

(5, 6)

Šumivé vína s chráneným označením pôvodu sa vyrábajú z odrôd odporúčaných pre tento druh výroby pestovaných vo vymedzených vinohradoch, kde sa víno vyrába ako surovina, ktorá sa pred uvedením na trh úplne spracuje výhradne v rámci povolenej oblasti.

Vin cu indicație geografică

rumunský

CHZO

(1, 4, 9, 15, 16)

Vína so zemepisným označením sa vyrábajú z hrozna zo zberu v špecifických vinohradoch vo vymedzených oblastiach a podľa týchto podmienok:

| a) | majú špecifickú kvalitu, dobrú povesť alebo iné charakteristické vlastnosti, ktoré možno pripísať tomuto príslušnému zemepisnému pôvodu; |
| --- | --- |

a)

majú špecifickú kvalitu, dobrú povesť alebo iné charakteristické vlastnosti, ktoré možno pripísať tomuto príslušnému zemepisnému pôvodu;

| b) | aspoň 85 % hrozna použitého na výrobu vín pochádza výlučne z tejto zemepisnej oblasti; |
| --- | --- |

b)

aspoň 85 % hrozna použitého na výrobu vín pochádza výlučne z tejto zemepisnej oblasti;

| c) | vyrába sa v tejto zemepisnej oblasti; |
| --- | --- |

c)

vyrába sa v tejto zemepisnej oblasti;

| d) | vína sa získavajú z odrôd viniča druhu Vitis vinifera alebo z odrôd vzniknutých krížením druhu Vitis vinifera s inými druhmi rodu Vitis. |
| --- | --- |

d)

vína sa získavajú z odrôd viniča druhu Vitis vinifera alebo z odrôd vzniknutých krížením druhu Vitis vinifera s inými druhmi rodu Vitis.

Skutočný obsah alkoholu musí byť minimálne 9,5 obj. % v prípade vín vyrobených vo vinohradníckej oblasti B a najmenej 10,0 obj. % vo vinohradníckych oblastiach CI a CII. Celkový obsah alkoholu nesmie byť väčší ako 15 obj. %.

SLOVINSKO

Kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom (kakovostno vino ZGP), prípadne doplnené výrazom Mlado vino

slovinský

CHOP

(1)

Vína z plne zrelého hrozna s minimálnym obsahom alkoholu 8,5 % obj. (9,5 % obj. v oblasti CII) a maximálnym hektárovým výnosom 8 000 l/ha.

Kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Kakovostno vino ZGP)

slovinský

CHOP

(1)

Víno získané prvým a druhým alkoholovým kvasením s minimálnym skutočným obsahom alkoholu 10 obj. %, pričom celkový skutočný obsah alkoholu cuvée nie je nižší ako 9 obj. %.

Penina

slovinský

Vino s priznanim tradicionalnim poimenovanjem (vino PTP)

slovinský

CHOP

(1)

Podmienky týkajúce sa týchto akostných vín sú ustanovené v predpisoch ministra na základe podrobného znaleckého posudku (napríklad odrody, obsah alkoholu, výnos, atď.)

Renome

slovinský

Vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom (vrhunsko vino ZGP), prípadne doplnené výrazom:

| — | Pozna trgatev |
| --- | --- |

—

Pozna trgatev

| — | Izbor |
| --- | --- |

—

Izbor

| — | Jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Jagodni izbor

| — | Suhi jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Suhi jagodni izbor

| — | Ledeno vino |
| --- | --- |

—

Ledeno vino

| — | Arhivsko vino (Arhiva) |
| --- | --- |

—

Arhivsko vino (Arhiva)

| — | Slamno vino (vino iz sušenega grozdja) |
| --- | --- |

—

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja)

slovinský

CHOP

(1)

Víno z plne zrelého hrozna s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 83° Oechsle a maximálnym výnosom 8 000 l/ha. Nie je povolené obohacovanie, úprava obsahu zvyškového cukru, zvyšovanie ani znižovanie obsahu kyselín. Analytické a organoleptické hodnotenie je povinné.

Pozna trgatev: z prezretého hrozna a/alebo hrozna infikovaného ušľachtilou plesňou Botrytis s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 92° Oechsle;

Izbor: z prezretého hrozna a hrozna infikovaného ušľachtilou plesňou Botrytis s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 108° Oechsle;

Jagodni izbor: z prezretého hrozna a hrozna infikovaného ušľachtilou plesňou Botrytis s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 128° Oechsle;

Suhi jagodni izbor: z prezretého výberového hrozna a výberového hrozna infikovaného ušľachtilou plesňou Botrytis s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 154° Oechsle;

Ledeno vino: hrozno musí byť prirodzene zmrazené počas zberu aj lisovania a musí mať minimálnu cukornatosť 128° Oechsle;

Arhivsko vino (arhiva): archívne víno z plne zrelého hrozna s minimálnou prirodzenou cukornatosťou 83° Oechsle;

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja): hrozno musí byť pred lisovaním uskladnené a prirodzene vysušené na tŕstí alebo slame.

Vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Vrhunsko peneče vino ZGP)

slovinský

CHOP

(1)

Víno získané prvým a druhým alkoholovým kvasením s minimálnym skutočným obsahom alkoholu 10,5 obj. %, pričom celkový skutočný obsah alkoholu cuvée nie je nižší ako 9,5 obj. %

Penina

slovinský

Deželno vino s priznano geografsko oznako (Deželno vino PGO), prípadne doplnené výrazom Mlado vino

slovinský

CHZO

(1)

Víno z plne zrelého hrozna s minimálnym prirodzeným obsahom alkoholu 8,5 obj. % a maximálnym hektárovým výnosom 12 000 l/ha.

SLOVENSKO

Akostné víno

slovenský

CHOP

(1)

Víno zatriedené kontrolným ústavom ako akostné odrodové víno alebo akostné značkové víno, vyrobené z hrozna, ktorého prirodzená cukornatosť je najmenej 16° NM, pričom nebol prekročený maximálny hektárový výnos a víno spĺňa kvalitatívne požiadavky ustanovené osobitným predpisom.

Akostné víno s prívlastkom, doplnené výrazom:

| — | Kabinetné |
| --- | --- |

—

Kabinetné

| — | Neskorý zber |
| --- | --- |

—

Neskorý zber

| — | Výber z hrozna |
| --- | --- |

—

Výber z hrozna

| — | Bobuľový výber |
| --- | --- |

—

Bobuľový výber

| — | Hrozienkový výber |
| --- | --- |

—

Hrozienkový výber

| — | Cibébový výber |
| --- | --- |

—

Cibébový výber

| — | Ľadový zber |
| --- | --- |

—

Ľadový zber

| — | Slamové víno |
| --- | --- |

—

Slamové víno

slovenský

CHOP

(1)

Víno zatriedené kontrolným ústavom ako akostné víno s prívlastkom, ktoré spĺňa kvalitatívne požiadavky ustanovené osobitným predpisom, pričom nebol prekročený maximálny hektárový výnos; odroda viniča, pôvod hrozna, jeho prirodzená cukornatosť, hmotnosť a zdravotný stav boli pred spracovaním osvedčené zamestnancom kontrolného ústavu, bol dodržaný zákaz zvyšovania prirodzeného obsahu alkoholu a úpravy zvyškového cukru.

Akostné víno s prívlastkom sa člení na:

| — | kabinetné víno – vyrobené z hrozna v plnej zrelosti s prirodzenou cukornatosťou najmenej 19° NM, |
| --- | --- |

—

kabinetné víno – vyrobené z hrozna v plnej zrelosti s prirodzenou cukornatosťou najmenej 19° NM,

| — | neskorý zber – vyrobené z hrozna v plnej zrelosti, s prirodzenou cukornatosťou najmenej 21° NM, |
| --- | --- |

—

neskorý zber – vyrobené z hrozna v plnej zrelosti, s prirodzenou cukornatosťou najmenej 21° NM,

| — | výber z hrozna – vyrobené z hrozna v plnej zrelosti s prirodzenou cukornatosťou najmenej 23° NM, ktoré sa získalo zo starostlivo vyberaných strapcov, |
| --- | --- |

—

výber z hrozna – vyrobené z hrozna v plnej zrelosti s prirodzenou cukornatosťou najmenej 23° NM, ktoré sa získalo zo starostlivo vyberaných strapcov,

| — | bobuľový výber – vyrobené z ručne vyberaných prezretých strapcov hrozna, z ktorých boli ručne odstránené nezrelé a poškodené bobule, s prirodzenou cukornatosťou najmenej 26° NM, |
| --- | --- |

—

bobuľový výber – vyrobené z ručne vyberaných prezretých strapcov hrozna, z ktorých boli ručne odstránené nezrelé a poškodené bobule, s prirodzenou cukornatosťou najmenej 26° NM,

| — | hrozienkový výber – vyrobené výhradne z ručne vyberaných prezretých bobúľ hrozna s prirodzenou cukornatosťou najmenej 28° NM, |
| --- | --- |

—

hrozienkový výber – vyrobené výhradne z ručne vyberaných prezretých bobúľ hrozna s prirodzenou cukornatosťou najmenej 28° NM,

| — | cibébový výber – vyrobené len z ručne vyberaných prezretých bobúľ hrozna zušľachtených účinkom vláknitej huby Botrytis cinerea Persoon, s prirodzenou cukornatosťou najmenej 28° NM, |
| --- | --- |

—

cibébový výber – vyrobené len z ručne vyberaných prezretých bobúľ hrozna zušľachtených účinkom vláknitej huby Botrytis cinerea Persoon, s prirodzenou cukornatosťou najmenej 28° NM,

| — | ľadové víno – vyrobené z hrozna, ktoré bolo zberané pri teplote mínus 7 °C a nižšej a hrozno zostalo počas zberu a spracovania zmrznuté a získaný mušt mal prirodzenú cukornatosť najmenej 27° NM, |
| --- | --- |

—

ľadové víno – vyrobené z hrozna, ktoré bolo zberané pri teplote mínus 7 °C a nižšej a hrozno zostalo počas zberu a spracovania zmrznuté a získaný mušt mal prirodzenú cukornatosť najmenej 27° NM,

| — | slamové víno – vyrobené z dobre vyzretého hrozna, ktoré bolo pred spracovaním skladované na slame alebo rohožiach z trstiny, prípadne sa nechalo visieť na šnúrach minimálne tri mesiace a získaný mušt mal prirodzenú cukornatosť najmenej 27° NM. |
| --- | --- |

—

slamové víno – vyrobené z dobre vyzretého hrozna, ktoré bolo pred spracovaním skladované na slame alebo rohožiach z trstiny, prípadne sa nechalo visieť na šnúrach minimálne tri mesiace a získaný mušt mal prirodzenú cukornatosť najmenej 27° NM.

Esencia

slovenský

CHOP

(1)

Víno získané pomalým kvasením samotoku, ktorý sa získa zo zvlášť vyberaných cibéb dopestovaných na tokajských vinohradníckych honoch ‚vinohradníckej oblasti Tokaj‘. Esencia obsahuje aspoň 450 g/l prírodného cukru a 50 g/l bezcukorného extraktu. Vyzrieva najmenej tri roky, z toho aspoň dva roky v drevenom sude.

Forditáš

slovenský

CHOP

(1)

Víno vyrobené alkoholovým kvasením muštu alebo vína totožného ročníka, pochádzajúceho z vymedzených vinohradníckych honov ‚vinohradníckej oblasti Tokaj‘ naliateho na matolinové výlisky z cibéb. Vyzrieva najmenej dva roky, z toho aspoň jeden rok v drevenom sude.

Mášláš

slovenský

CHOP

(1)

Víno vyrobené alkoholovým kvasením muštu alebo vína totožného ročníka, pochádzajúceho z vymedzených vinohradníckych honov ‚vinohradníckej oblasti Tokaj‘ naliateho na kvasničné kaly tokajského samorodného alebo tokajského výberu. Vyzrieva najmenej dva roky, z toho aspoň jeden rok v drevenom sude.

Pestovateľský sekt (5)

slovenský

CHOP

(4)

Spĺňa základné podmienky výroby spolu s požiadavkami na výrobu akostných šumivých vín a posledné štádium procesu výroby šumivého vína uskutočnil vinohradník vinice, hrozno z ktorej sa použilo na výrobu. Jednotlivé zložky cuvée pestovateľského sektu pochádzajú z jednej vinohradníckej oblasti.

Samorodné

slovenský

CHOP

(1)

Víno sa vyrába alkoholovým kvasením z hrozna tokajských odrôd z vymedzených vinohradníckych honov ‚vinohradníckej oblasti Tokaj‘, ak nie sú priaznivé podmienky na hromadnú tvorbu cibéb. Možno ho uvádzať do obehu najskôr po dvoch rokoch vyzrievania, z toho aspoň jeden rok v drevených sudoch.

Sekt vinohradníckej oblasti (5)

slovenský

CHOP

(4)

Šumivé víno vyrobené prvotným alebo druhotným kvasením akostného vína z hrozna dopestovaného na vinohradníckych plochách vo vinohradníckych oblastiach, a to len vo vinohradníckej oblasti, v ktorej bolo hrozno na jeho výrobu dopestované alebo bezprostredne susediacej oblasti, pričom spĺňa základné podmienky výroby spolu s požiadavkami na výrobu akostných šumivých vín.

Výber (3)(4)(5)(6) putňový

slovenský

CHOP

(1)

Víno vyrobené alkoholovým kvasením po zaliatí cibéb muštom s cukornatosťou najmenej 21° NM z vymedzených vinohradníckych honov ‚vinohradníckej oblasti Tokaj‘ alebo vínom rovnakej kvality a rovnakého ročníka pochádzajúceho z vymedzených vinohradníckych honov ‚vinohradníckej oblasti Tokaj‘. Podľa množstva pridaných cibéb sa Tokajský výber člení na 3-putňový až 6-putňový. Výber vyzrieva najmenej tri roky, z toho najmenej dva roky v drevených sudoch.

Výberová esencia

slovenský

CHOP

(1)

Víno získané alkoholovým kvasením cibéb. Pri zbere sa vyberajú zvlášť bobule hrozna, ktoré sa hneď po spracovaní zalejú muštom pochádzajúcim z vymedzených vinohradníckych honov ‚vinohradníckej oblasti Tokaj‘ alebo tokajským vínom totožného ročníka, ktoré obsahuje aspoň 180 g/l prírodného cukru a 45 g/l bezcukorného extraktu. Vyzrieva najmenej tri roky, z toho aspoň dva roky v drevenom sude.

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

quality (sparkling) wine

anglický

CHOP

(1, 4)

Víno alebo šumivé víno vyrobené v Anglicku a Walese v súlade s pravidlami ustanovenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch uvedených krajín. Vína označené ako ‚akostné víno‘ boli podrobené organoleptickému a analytickému posúdeniu. Jeho osobitná povaha a vlastnosti čiastočne závisia od oblasti, v ktorej sa víno vyrába, kvality použitého hrozna a schopností výrobcu a vinára.

Regional (sparkling) wine

anglický

CHZO

(1, 4)

Víno alebo šumivé víno vyrobené v Anglicku a Walese v súlade s pravidlami ustanovenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch uvedených krajín. ‚Regional wine‘ bolo podrobené organoleptickému a analytickému posúdeniu. Jeho osobitná povaha a vlastnosti čiastočne závisia od oblasti, v ktorej sa víno vyrába, od použitého hrozna a schopností pestovateľa a vinára.

ČASŤ B:   Tradičné pojmy, ako sa uvádza v článku 118u ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007

BULHARSKO

Колекционно

(zber)

bulharský

CHOP

(1)

Víno, ktoré spĺňa podmienky ‚osobitnej rezervy‘, vyzrieva vo fľašiach najmenej jeden rok a jeho množstvo predstavuje najviac 1/2 dávky ‚špeciálnej rezervy‘.

Ново

(mladé)

bulharský

CHOP / CHZO

(1)

Víno sa vyrába výlučne z hrozna získaného z jedného zberu a plní sa do fliaš do konca roka. Môže sa predávať s označením ‚mladé‘ do 1. marca nasledujúceho roka. V takom prípade sa na etiketách povinne uvádza aj označenie ‚lehota predaja – 1. marec ...‘. Po uplynutí uvedenej lehoty sa toto víno nesmie označovať a ponúkať ako ‚mladé‘ a množstvá vína ponechané v komerčnej sieti sa povinne musia označiť novými etiketami po 31. marci príslušného roka v súlade s požiadavkami príslušného predpisu.

Премиум

(premium)

bulharský

CHZO

(1)

Víno vyrobené z jednej odrody viniča najvyššej kvality z celého zberu. Vyrobené množstvo nesmie byť väčšie ako 1/10 celkového zberu.

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium dubové)

bulharský

CHOP

(1)

Víno vyzrievajúce v nových dubových sudoch s objemom do 500 l.

Премиум резерва

(premium reservé)

bulharský

CHZO

(1)

Víno vyrobené z jednej odrody viniča, predstavuje uchované množstvo z najlepšieho zberu.

Резерва

(reservé)

bulharský

CHOP / CHZO

(1)

Víno vyrobené z jednej odrody viniča, ktoré zrelo aspoň jeden rok od novembra v roku zberu.

Розенталер

(Rosenthaler)

bulharský

CHOP

(1)

Víno vyrobené z odporúčaných odrôd viniča s obsahom cukru najmenej 22 hmotnostných percent. Víno má obsah alkoholu najmenej 11°. Jeho charakteristické vlastnosti sú výrazne podmienené pridaním hroznového muštu alebo koncentrovaného hroznového muštu najmenej 30 dní pred expedíciou.

Специална селекция

(špeciálny výber)

bulharský

CHOP

(1)

Víno, ktoré je vyrobené z jednej odrody viniča alebo je zmesou, ktoré zrelo aspoň dva roky od dátumu uvedeného v špecifikácii výrobku.

Специална резерва

(špeciálne reservé)

bulharský

CHOP

(1)

Víno vyrobené z jednej odrody viniča alebo zmes, ktoré zrelo v dubových sudoch aspoň jeden rok od dátumu expedície uvedeného v špecifikácii výrobku.

ČESKÁ REPUBLIKA

Archivní víno

český

CHOP

(1)

Víno umiestnené do obehu najmenej tri roky po roku zberu.

Burčák

český

CHOP

(1)

Čiastočne vykvasený hroznový mušt, ktorého skutočný obsah alkoholu je vyšší ako jedno objemové percento a nižší ako tri pätiny celkového obsahu alkoholu.

Klaret

český

CHOP

(1)

Víno vyrobené z modrého hrozna bez kvasenia na rmute.

Košer, Košer víno

český

CHOP

(1)

Víno vyrobené liturgickou metódou v zmysle pravidiel Židovskej kongregácie.

Labín

český

CHZO

(1)

Víno vyrobené z modrého hrozna bez kvasenia na rmute v českej vinohradníckej oblasti.

Mladé víno

český

CHOP

(1)

Víno, ktoré sa ponúka na spotrebu konečnému spotrebiteľovi najneskôr do konca kalendárneho roka, v ktorom sa vykonal zber hrozna použitého na výrobu tohto vína.

Mešní víno

český

CHOP

(1)

Víno vyrobené liturgickou metódou, ktoré spĺňa podmienky používania počas liturgických úkonov v rámci katolíckej omše.

Panenské víno

český

CHOP

(1)

Víno pochádzajúce z prvého zberu vinohradu; za prvý zber vinohradu sa považuje zber vykonaný v treťom roku výsadby vinohradu.

Panenská sklizeň

český

Pěstitelský sekt (6)

český

CHOP

(4)

Šumivé víno klasifikované Českou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, ktoré spĺňa požiadavky nariadení Európskeho spoločenstva na akostné šumivé víno vyrobené v špecifickej oblasti z hrozna pochádzajúceho z vinice vinohradníka.

Pozdní sběr

český

CHOP

(1)

Víno klasifikované českou Štátnou poľnohospodárskou a potravinárskou inšpekciou, vyrobené z hrozna zo zberu vo vymedzenom vinohrade v príslušnej oblasti, ktorého povolený hektárový výnos nebol prekročený, hrozno, z ktorého bolo víno vyrobené, dosiahlo cukornatosť najmenej 21° NM, zber hrozna a výroba vína s výnimkou plnenia do fliaš sa uskutočnili v príslušnej vinohradníckej oblasti, víno spĺňa požiadavky týkajúce sa kvality stanovené vykonávacím právnym predpisom.

Premium

český

CHOP

(1)

Víno s prívlastkami druhu – výber z hrozna, bobuľový výber alebo hrozienkový výber, ktoré sa vyrába z hrozna, ktoré bolo aspoň z 30 % infikované ušľachtilou plesňou Botrytis cinerea P.

Rezerva

český

CHOP

(1)

Víno, ktoré vyzrievalo najmenej 24 mesiacov v drevenom sude a následne vo fľaši, a to v sude najmenej 12 mesiacov v prípade červeného vína a 6 mesiacov v prípade bieleho vína alebo vína rosé.

Růžák

český

CHOP

(1)

Víno vyrobené zo zmesi hrozna alebo hroznového muštu z bieleho, prípadne červeného alebo modrého hrozna.

Ryšák

český

Zrálo na kvasnicích

český

CHOP

(1)

Víno, ktoré sa pri výrobe ponecháva na kvasničných kaloch najmenej počas šiestich mesiacov.

Krášleno na kvasnicích

český

Školeno na kvasnicích

český

NEMECKO

Affentaler

nemecký

CHOP

(1)

Pojem pôvodu pre červené akostné víno a Prädikatswein z odrody viniča Blauer Spätburgunder z území Altschweier, Bühl, Eisental a Neusatz obce Bühl, Bühlertal, ako aj územia Neuweier obce Baden-Baden.

Badisch Rotgold

nemecký

CHOP

(1)

Víno vyrobené sceľovaním (zmiešaním) bieleho hrozna, aj drveného, s červeným hroznom s pôvodom v špecifikovanej vinohradníckej zóne Baden.

Classic

nemecký

CHOP

(1)

Červené alebo biele akostné víno vyrobené výlučne z hrozna klasických odrôd viniča typických pre túto oblasť; mušt použitý vo výrobe má minimálny prirodzený obsah alkoholu o 1 obj. % vyšší, ako je minimálny prirodzený obsah alkoholu predpísaný pre vinohradnícku oblasť, v ktorej sa uskutočnil zber hrozna; celkový obsah alkoholu najmenej 11,5 obj. %; obsah zvyškového cukru nesmie byť vyšší ako 15 g/l a nesmie prekročiť dvojnásobok celkového obsahu kyselín; označenie jednej odrody viniča, označenie ročníka zberu, ale nie označenie chuti.

Ehrentrudis

nemecký

CHOP

(1)

Označenie pôvodu pre akostné a prvotriedne akostné víno typu rosé z odrody viniča Blauer Spätburgunder z oblasti Tuniberg.

Federweisser

nemecký

CHZO

(1)

Čiastočne kvasený hroznový mušt z Nemecka so zemepisným označením alebo z iných štátov EÚ; zemepisné označenia prepožičané od vinohradníckej oblasti ‚vin de pays‘; ‚Federweißer‘: v najbežnejšom označení čiastočne nakvaseného hroznového muštu vzhľadom na regionálnu rôznorodosť označení.

Hock

nemecký

CHZO

(1)

Biele víno so zemepisným označením s pôvodom v Rýnskej vinohradníckej oblasti a obsah zvyškového cukru v rozsahu ‚polosladké‘; história pojmu: Hock je tradičné anglo-americké pomenovanie rýnskeho vína, ktorého pôvod sa spája s názvom miesta ‚Hochheim‘ (na rieke Mohan, vo vinohradníckej oblasti Rheingau).

Liebfrau(en)milch

nemecký

CHOP

(1)

Tradičný názov nemeckého bieleho akostného vína, ktoré obsahuje najmenej 70 percent zmesi Riesling, Silvaner, Müller-Thurgau alebo Kerner z oblastí Nahe, Rheingau, Rheinhessen alebo Pfalz. Obsah zvyškového cukru v rozsahu ‚polosladké‘. Určené takmer výlučne na vývoz.

Riesling-Hochgewächs (7)

nemecký

CHOP

(1)

Biele akostné víno vyrábané výlučne z hrozna odrody viniča Riesling, mušt použitý na výrobu má prirodzený obsah alkoholu najmenej o 1,5 obj. % vyšší ako prirodzený minimálny obsah alkoholu predpísaný pre vymedzenú vinohradnícku oblasť alebo jej časť, v ktorej sa uskutočnil zber hrozna, a ktoré v skúške kvality dosiahlo číslo kvality najmenej 3,0.

Schillerwein

nemecký

CHOP

(1)

Víno z vymedzenej vinohradníckej oblasti Württemberg; akostné víno bledočervenej až jasnočervenej farby vyrobené sceľovaním (zmiešaním) bieleho hrozna, aj drveného, s červeným hroznom, aj drveným. Označenie ‚Schillersekt b.A.‘ alebo ‚Schillerperlwein b.A‘ je povolené, ak je základným vínom Schillerwein.

Weissherbst

nemecký

CHOP

(1)

Akostné víno vyrobené vo vymedzenej vinohradníckej oblasti alebo Prädikatswein (víno s osobitnými prívlastkami), ktoré sa vyrába z jednej červenej odrody viniča a najmenej 95 percent z ľahko lisovaného muštu; v súvislosti s označením Weißherbst sa musí uviesť aj odroda viniča rovnakým písmom, v rovnakej veľkosti a farbe; môže sa používať aj pre domáce akostné šumivé víno vyrobené z vína s označením ‚Weißherbst‘.

GRÉCKO

Αγρέπαυλη

(Agrepavlis)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik, kde sa nachádza budova známa ako ‚Agrepavlis‘ a výroba vína sa uskutočňuje v tomto vinárskom podniku.

Αμπέλι

(Ampeli)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené výlučne z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik a výroba vína sa uskutočňuje v tomto vinárskom podniku.

Αμπελώνας(ες)

[Ampelonas (-ès)]

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené výlučne z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik a výroba vína sa uskutočňuje v tomto vinárskom podniku.

Αρχοντικό

(Archontiko)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik, kde sa nachádza budova známa ako ‚archontiko‘ a výroba vína sa uskutočňuje v tomto vinárskom podniku.

Κάβα

(Cava)

grécky

CHZO

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Vína zrejúce za kontrolovaných podmienok.

Από διαλεκτούς αμπελώνες

(Grand Cru)

grécky

CHOP

(3, 15, 16)

Vína vyrobené výlučne z hrozna vybraných vinohradov s osobitne malými hektárovými výnosmi.

Ειδικά Επιλεγμένος

(Grande réserve)

grécky

CHOP

(1, 3, 15, 16)

Výberové vína zrejúce stanovený čas za kontrolovaných podmienok.

Κάστρο

(Kastro)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik, kde sa nachádza budova alebo zrúcanina historického zámku a výroba vína sa uskutočňuje v tomto vinárskom podniku.

Κτήμα

(Ktima)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik, ktorý sa nachádza v príslušnej chránenej vinohradníckej oblasti.

Λιαστός

(Liastos)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna ponechaného na slnku alebo v tieni s cieľom čiastočnej dehydratácie.

Μετόχι

(Metochi)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik, ktorý sa nachádza mimo oblasti kláštora, ku ktorej vinársky podnik patrí.

Μοναστήρι

(Monastiri)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré patria ku kláštoru.

Νάμα

(Nama)

grécky

CHOP / CHZO

(1)

Sladké vína používané na sväté prijímanie.

Νυχτέρι

(Nychteri)

grécky

CHOP

(1)

Vína CHOP ‚Santorini‘ výlučne vyrábané na ostrovoch Thira a Thiresia, ktoré vyzrievajú v sudoch aspoň tri mesiace.

Ορεινό κτήμα

(Orino Ktima)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik, ktorý sa nachádza v nadmorskej výške nad 500 m.

Ορεινός αμπελώνας

(Orinos Ampelonas)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené výlučne z hrozna dopestovaného vo vinohradoch, ktoré sa nachádzajú v nadmorskej výške nad 500 m.

Πύργος

(Pyrgos)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Vína vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch, ktoré využíva vinársky podnik, kde sa nachádza budova známa ako ‚Pyrgos‘ a výroba vína sa uskutočňuje v tomto vinárskom podniku.

Επιλογή ή Επιλεγμένος

(Réserve)

grécky

CHOP

(1, 3, 15, 16)

Výberové vína zrejúce určitý čas za kontrolovaných podmienok.

Παλαιωθείς επιλεγμένος

(Vieille réserve)

grécky

CHOP

(3, 15, 16)

Výberové likérové vína zrejúce určitý čas za kontrolovaných podmienok.

Βερντέα

(Verntea)

grécky

CHZO

(1)

Víno s tradičným označením vyrábané z hrozna zo zberu vo vinohradoch ostrova Zakynthos, na ktorom sa uskutočňuje aj výroba vína.

Vinsanto

latinský

CHOP

(1, 3, 15, 16)

Víno CHOP ‚Santorini‘ vyrábané v komplexe Santo Erini-Santorini na ostrovoch Thira a Thirasia z hrozna ponechaného na slnku.

ŠPANIELSKO

Amontillado

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno (Vino generoso) s CHOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, suché s prenikavým buketom, dlhou koncovkou, jemnej a plnej chuti, jantárovej alebo zlatej farby, so skutočným obsahom alkoholu 16 – 22°. Vyzrieva najmenej dva roky systémom ‚criaderas y soleras‘ v dubovom sude s objemom najviac 1 000 l.

Añejo

španielsky

CHOP / CHZO

(1)

Vína celkovo vyzrievajúce najmenej dvadsaťštyri mesiacov v drevených dubových nádobách s objemom najviac 600 l alebo vo fľaši.

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno CHOP ‚Malaga‘ vyzrievajúce od troch do piatich rokov.

Chacolí-Txakolina

španielsky

CHOP

(1)

Víno s CHOP ‚Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina‘, ‚Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina‘ a ‚Chacolí de Álava-Arabako Txakolina‘ vyrobené zo základných odrôd Ondarrabi Zuri a Ondarrabi Beltza. Víno s minimálnym skutočným obsahom alkoholu 9,5 obj. % (11 obj. % pre biele víno kvasené v sude), maximálnym obsahom kyselín 0,8 mg/l a celkovým obsahom siričitanov 180 mg/l (140 mg/l v prípade červených vín).

Clásico

španielsky

CHOP

(3, 16)

Vína s obsahom zvyškových cukrov viac ako 45 g/l.

Čile

Cream

anglický

CHOP

(3)

Likérové víno ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ a ‚Condado de Huelva‘ jantárovej až mahagónovej farby s minimálnym obsahom 60 g/l reduktívnych látok. Vyzrieva najmenej dva roky systémom ‚criaderas y soleras‘ alebo systémom ‚añadas‘ v dubovom sude.

Criadera

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ a ‚Condado de Huelva‘, ktoré vyzrieva systémom ‚criaderas y soleras‘ a ktoré je tradičné v danej oblasti.

Criaderas y Soleras

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ a ‚Condado de Huelva‘, pri ktorom sa používa systém, v ktorom sú dubové sudy naskladané na seba v radoch nazývaných ‚criaderas‘, pričom sa každý rok víno prelieva do vyššieho radu systému a tak prechádza týmito radmi alebo ‚criaderas‘ čiastočným a postupným prelievaním počas dlhého obdobia, až kým sa nedostane do najvyššieho radu nazývaného ‚solera‘, v ktorom ukončí proces vyzrievania.

Crianza

španielsky

CHOP

(1)

Vína iné ako šumivé, perlivé a likérové, ktoré spĺňajú tieto podmienky:

| — | červené vína musia mať minimálne obdobie dozrievania 24 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 6 mesiacov v dubových sudoch s objemom najviac 330 l. |
| --- | --- |

—

červené vína musia mať minimálne obdobie dozrievania 24 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 6 mesiacov v dubových sudoch s objemom najviac 330 l.

| — | biele vína a rosé musia mať minimálne obdobie vyzrievania 18 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 6 mesiacov v dubových sudoch s rovnakým maximálnym objemom. |
| --- | --- |

—

biele vína a rosé musia mať minimálne obdobie vyzrievania 18 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 6 mesiacov v dubových sudoch s rovnakým maximálnym objemom.

Dorado

španielsky

CHOP

(3)

Likérové vína s CHOP ‚Rueda‘ a ‚Malaga‘ s procesom vyzrievania.

Fino

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno (vino generoso) s CHOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘ a ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla Moriles‘ s týmito vlastnosťami: slamovožlté, suché, jemne horké, jemné a aromatické. Vyzrieva pod vrstvou kvasiniek ‚flor‘ najmenej dva roky systémom ‚criaderas y soleras‘ v dubovom sude s objemom najviac 1 000 l.

Fondillón

španielsky

CHOP

(16)

Víno s CHOP ‚Alicante‘ vyrobené z odrody viniča Monastrell, zrejúce v skladoch, s výnimočnými podmienkami kvality a zdravia. Na kvasenie sa používajú výlučne prírodné kvasnice a skutočný obsah alkoholu (najmenej 16 obj. %) musí byť prirodzený. Vyzrieva najmenej desať rokov v dubových sudoch.

Gran reserva

španielsky

CHOP

(1)

Vína iné ako šumivé, perlivé a likérové, ktoré spĺňajú tieto podmienky:

| — | červené vína musia mať minimálne obdobie vyzrievania 60 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 18 mesiacov v dubových sudoch s objemom najviac 330 l a zvyšok obdobia vo fľaši. |
| --- | --- |

—

červené vína musia mať minimálne obdobie vyzrievania 60 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 18 mesiacov v dubových sudoch s objemom najviac 330 l a zvyšok obdobia vo fľaši.

| — | biele vína a rosé musia mať minimálne obdobie vyzrievania 48 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 6 mesiacov v dubových sudoch s rovnakým objemom a zvyšok obdobia vo fľaši. |
| --- | --- |

—

biele vína a rosé musia mať minimálne obdobie vyzrievania 48 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 6 mesiacov v dubových sudoch s rovnakým objemom a zvyšok obdobia vo fľaši.

Čile

španielsky

CHOP

(4)

Minimálne obdobie vyzrievania v prípade šumivých vín s CHOP ‚Cava‘ je 30 mesiacov, od ‚tiraje‘ po ‚degüelle‘.

Lágrima

španielsky

CHOP

(3)

Sladké víno s CHOP ‚Málaga‘ pri ktorého výrobe mušt vyteká z hrozna bez mechanického tlaku. Vyzrievanie trvá najmenej dva roky a uskutočňuje sa systémom ‚criaderas y soleras‘ alebo systémom ročníkov v dubovom sude s objemom najviac 1 000 l.

Noble

španielsky

CHOP / CHZO

(1)

Vína celkovo vyzrievajúce najmenej osemnásť mesiacov v dubových nádobách s objemom najviac 600 l alebo vo fľaši.

španielsky

CHOP

(3)

Likérové vína s CHOP ‚Málaga‘ zrejúce od dvoch do troch rokov.

Oloroso

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno (vino generoso) s CHOP ‚Jerez-Xérès-Sherry‘ a ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla Moriles‘, s týmito vlastnosťami: plné, mohutné a zamatové, aromatické, energické, suché alebo jemne sladšie, mahagónovej farby so skutočným obsahom alkoholu od 16 do 22°. Vyzrieva najmenej dva roky systémom ‚criaderas y soleras‘ v dubovom sude s objemom najviac 1 000 l.

Pajarete

španielsky

CHOP

(3)

Sladké alebo polosladké vína s CHOP ‚Málaga‘, ktoré vyzrievajú najmenej dva roky systémom ‚criaderas y soleras‘ alebo systémom ‚añadas‘ v dubovom sude s objemom najviac 1 000 l.

Pálido

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno (vino generoso) ‚Condado de Huelva‘ vyzrievajúce viac ako tri roky biologickým procesom starnutia, so skutočným obsahom alkoholu 15 – 17 obj. %

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno CHOP ‚Rueda‘ vyzrievajúce najmenej štyri roky, pričom posledné tri roky v dubovom sude.

španielsky

CHOP

(3)

Víno s CHOP ‚Málaga‘ z odrôd Pedro Ximenez a/alebo Moscatel, bez pridania ‚arrope‘ (vareného muštu) a bez procesu vyzrievania.

Palo Cortado

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno (vino generoso) ‚Jerez-Xérès-Sherry‘ a ‚Manzanilla Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla Moriles‘, ktorého organoleptické vlastnosti tvorí buket ‚amontillado‘ a chuť a farba podobná vínu ‚oloroso‘, so skutočným obsahom alkoholu od 16 do 22 percent. Vyzrieva v dvoch fázach: prvej biologickej pod vrstvou kvasiniek ‚flor‘ a druhej oxidatívnej.

Primero de Cosecha

španielsky

CHOP

(1)

Víno s CHOP ‚Valencia‘ vyrobené z hrozna zo zberu počas prvých desiatich dní vinobrania a plnené do fliaš počas nasledujúcich tridsiatich dní; povinné je uviesť ročník zberu na etikete.

Rancio

španielsky

CHOP

(1, 3)

Vína, ktoré sa podrobili procesu prezrievania s náhlymi zmenami teploty ovzdušia alebo v drevených alebo sklenených obaloch.

Raya

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno (vino generoso) s CHOP ‚Montilla Moriles‘, ktoré má podobné vlastnosti ako vína ‚Oloroso‘ ale so slabšou chuťou a buketom. Vyzrieva najmenej dva roky systémom ‚criaderas y soleras‘ v dubovom sude s objemom najviac 1 000 l.

Reserva

španielsky

CHOP

(1)

Vína iné ako šumivé, perlivé a likérové, ktoré spĺňajú tieto podmienky:

| — | červené vína musia mať minimálne obdobie vyzrievania 36 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 12 mesiacov v dubových sudoch s objemom najviac 330 l a zvyšok obdobia vo fľaši. |
| --- | --- |

—

červené vína musia mať minimálne obdobie vyzrievania 36 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 12 mesiacov v dubových sudoch s objemom najviac 330 l a zvyšok obdobia vo fľaši.

| — | biele vína a rosé musia mať minimálne obdobie vyzrievania 24 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 6 mesiacov v dubových sudoch s rovnakým objemom a zvyšok obdobia vo fľaši. |
| --- | --- |

—

biele vína a rosé musia mať minimálne obdobie vyzrievania 24 mesiacov, počas ktorého musia byť uskladnené najmenej 6 mesiacov v dubových sudoch s rovnakým objemom a zvyšok obdobia vo fľaši.

Čile

Sobremadre

španielsky

CHOP

(1)

Biele vína ‚Vinos de Madrid‘, ktoré v dôsledku osobitného spracovania obsahujú oxid uhličitý už pred samotným kvasením muštov s ich ‚madres‘ (obratým a lisovaným hroznom).

Solera

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno ‚Jerez-Xérès-Sherry‘, ‚Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda‘, ‚Montilla-Moriles‘, ‚Málaga‘ a ‚Condado de Huelva‘, ktoré vyzrieva systémom ‚criaderas y soleras‘.

Superior

španielsky

CHOP

(1)

Vína získané najmenej z 85 % vybraných odrôd príslušných vymedzených oblastí.

Čile

Južná Afrika

Trasañejo

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno s CHOP ‚Málaga‘ vyzrievajúce viac ako päť rokov.

Vino Maestro

španielsky

CHOP

(3)

Víno s CHOP ‚Málaga‘, ktoré sa získava neúplným kvasením, pretože pred jeho začatím sa pridáva mušt so 7 % obsahom vínneho alkoholu. Preto je jeho kvasenie veľmi pomalé a zastaví sa pri obsahu alkoholu 15 – 16°, pričom približne 160 – 200 g/l cukrov nevykvasí. Vyzrieva najmenej dva roky systémom ‚criaderas y soleras‘ alebo systémom ‚añadas‘ v dubovom sude s objemom najviac 1 000 l.

Vendimia Inicial

španielsky

CHOP

(1)

Víno ‚Utiel–Requena‘ vyrobené z hrozna zo zberu počas prvých desiatich dní vinobrania, s obsahom alkoholu od 10 do 11,5 objemových percent; ich osobitné vlastnosti vyplývajú z toho, že sú mladé, môže sa mierne upravovať oxidom uhličitým.

Viejo

španielsky

CHOP / CHZO

(1)

Víno zrejúce najmenej 36 mesiacov, charakteristicky prezreté v dôsledku pôsobenia svetla, kyslíka, tepla alebo kombinácie týchto činiteľov.

španielsky

CHOP

(3)

Likérové víno (vino generoso) s CHOP ‚Condado de Huelva‘ s týmito vlastnosťami: plné, mohutné a zamatové, aromatické, energické, suché alebo jemne sladšie, mahagónovej farby so skutočným obsahom alkoholu od 15 do 22°. Vyzrieva najmenej dva roky systémom ‚criaderas y soleras‘ v dubovom sude s objemom najviac 1 000 l.

Vino de Tea

španielsky

CHOP

(1)

Víno pochádzajúce zo severnej podoblasti CHOP ‚La Palma‘ vyzrievajúce v drevených obaloch Pinus canariensis (‚čaj‘) najviac počas šiestich mesiacov. Skutočný obsah alkoholu v prípade bielych vín je 11 – 14,5 obj. %, v prípade rosé 11 – 13 obj. % a v prípade červených vín 12 – 14 obj. %

FRANCÚZSKO

Ambré

francúzsky

CHOP

(3)

Článok 7 vyhlášky z 29. decembra 1997: CHOP ‚Rivesaltes‘: aby mohli byť biele vína oprávnené označovať sa kontrolovaným označením pôvodu ‚Rivesaltes‘ doplneným pomenovaním ‚ambré‘, musia vyzrievať v poľnohospodárskom podniku v oxidatívnom prostredí do 1. septembra druhého roku nasledujúceho po roku zberu.

Clairet

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Bourgogne‘, ‚Bordeaux‘: bledočervené víno alebo víno rosé.

Claret

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Bordeaux‘: výraz označujúci bledočervené víno

Tuilé

francúzsky

CHOP

(3)

Článok 7 vyhlášky z 29. decembra 1997: aby mohli byť červené vína oprávnené označovať sa kontrolovaným označením pôvodu ‚Rivesaltes‘ doplneným pomenovaním ‚tuilé‘, musia vyzrievať v poľnohospodárskom podniku v oxidatívnom prostredí do 1. septembra druhého roku nasledujúceho po roku zberu.

Vin jaune

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Arbois‘, ‚Côtes du Jura‘, ‚L'Etoile‘, ‚Château-Châlon‘: vínový výrobok vyrobený výlučne z odrôd viniča ustanovených vnútroštátnym predpisom: pomalé kvasenie, vyzrievanie v nezakrytom dubovom sude najmenej šesť rokov.

Château

francúzsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Historický výraz, ktorý sa vzťahuje na druh oblasti a typ vína vyhradený na označenie vín pochádzajúcich zo skutočne existujúcej usadlosti alebo oblasti s presne týmto názvom.

Čile

Clos

francúzsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Čile

Cru artisan

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Moulis‘, ‚Listrac‘, ‚St Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚St Estèphe‘

Výraz, ktorý sa týka kvality vína, jeho histórie ako aj druhu oblasti, ktoré evokujú hierarchiu hodnôt jednotlivých vín pochádzajúcich zo špecifickej usadlosti.

Cru bourgeois

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Moulis‘, ‚Listrac‘, ‚Saint-Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚Saint-Estèphe‘: Výraz, ktorý sa týka kvality vína, jeho histórie ako aj druhu oblasti, ktoré evokujú hierarchiu hodnôt jednotlivých vín pochádzajúcich zo špecifickej usadlosti.

Čile

Cru classé, prípadne doplnené výrazom Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Barsac‘, ‚Côtes de Provence‘, ‚Graves‘, ‚Saint-Emilion grand cru‘, ‚Médoc‘, ‚Haut-Médoc‘, ‚Margaux‘, ‚Pessac-Leognan‘, ‚Saint Julien‘, ‚Pauillac‘, ‚Saint Estèphe‘, ‚Sauternes‘.

Výraz, ktorý sa týka kvality vína, jeho histórie ako aj druhu oblasti, ktoré evokujú hierarchiu hodnôt jednotlivých vín pochádzajúcich zo špecifickej usadlosti.

Edelzwicker

nemecký

CHOP

(1)

CHOP ‚Alsace‘ vína získané z jednej alebo viacerých odrôd viniča, ako sa ustanovuje v špecifikácii.

Grand cru

francúzsky

CHOP

(1, 3, 4)

Výraz, ktorý sa vzťahuje na kvalitu vína, vyhradený pre vína s chráneným označením pôvodu vymedzené vyhláškou, a v prípade, že sa tento výraz používa kolektívne, je zahrnutý v označení pôvodu.

Čile

Švajčiarsko

Tunisko

Hors d’âge

francúzsky

CHOP

(3)

CHOP ‚Rivesaltes‘, ‚Banyuls‘, ‚Rasteau‘ a ‚Maury‘: sa môžu používať na označenie vín, ktoré sa podrobili procesu vyzrievania v dĺžke najmenej päť rokov po dátume výroby.

Passe-tout-grains

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Bourgogne‘ pochádza z dvoch odrôd viniča, ako sa ustanovuje v špecifikácii.

Premier Cru

francúzsky

CHOP

(1, 4)

Výraz, ktorý sa vzťahuje na kvalitu vína, vyhradený pre vína s chráneným označením pôvodu vymedzené vyhláškou, a v prípade, že sa tento výraz používa kolektívne, je zahrnutý v označení pôvodu.

Tunisko

Primeur

francúzsky

CHOP

(1)

Vína, ktorých dátum uvedenia na trh pre spotrebiteľov je ustanovený na tretí novembrový štvrtok roku zberu.

francúzsky

CHZO

(1)

Vína, ktorých dátum uvedenia na trh pre spotrebiteľov je ustanovený na tretí októbrový štvrtok roku zberu.

Rancio

francúzsky

CHOP

(1, 3)

CHOP ‚Grand Roussillon‘, ‚Rivesaltes‘, ‚Rasteau‘, ‚Banyuls‘, ‚Maury‘, ‚Clairette du Languedoc‘: výraz, ktorý sa týka typu vína a osobitného postupu výroby vína, vyhradený pre niektoré akostné vína pre ich vek a podmienky súvisiace s územím.

Sélection de grains nobles

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Alsace‘, ‚Alsace Grand Cru‘, ‚Condrieu‘, ‚Monbazillac‘, ‚Graves supérieur‘, ‚Bonnezeaux‘, ‚Jurançon‘, ‚Cérons‘, ‚Quarts de Chaume‘, ‚Sauternes‘, ‚Loupiac‘, ‚Côteaux du Layon‘, ‚Barsac‘, ‚Sainte Croix du Mont‘, ‚Côteaux de l’Aubance‘, ‚Cadillac‘: víno vyrobené povinne z hrozna z manuálneho zberu po postupných výberoch zameraných na prezretú úrodu hrozna, hrozno infikované ušľachtilou plesňou alebo hrozno zhrozienkovatené na kre viniča.

Sur lie

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Muscadet‘, ‚Muscadet Coteaux de la Loire‘, ‚Muscadet-Côtes de Grandlieu‘, ‚Muscadet-Sèvre et Maine‘, ‚Gros Plant du Pays Nantais‘: víno s osobitnými špecifikáciami (výnos, obsah alkoholu), ktoré sa ponechá na kvasničných kaloch do 1. marca roku nasledujúceho po roku zberu.

francúzsky

CHZO

(1)

CHZO ‚Vin de pays d’Oc‘, ‚Vin de pays des Sables du Golfe du Lion‘: víno s osobitnými špecifikáciami, ktoré sa na obdobie menej ako jednu zimu ponechá v kadi alebo sude na kvasničných kaloch až do plnenia do fliaš.

Vendanges tardives

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Alsace‘, ‚Alsace Grand Cru‘, ‚Jurançon‘: výraz vzťahujúci sa na typ vína a osobitný výrobný postup, vyhradený pre vína získané z prezretého hrozna podľa stanovených podmienok hustoty a obsahu alkoholu.

Villages

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Anjou‘, ‚Beaujolais‘, ‚Côte de Beaune‘, ‚Côtes de Nuits‘, ‚Côtes du Rhône‘, ‚Côtes du Roussillon‘, ‚Mâcon‘: výraz, ktorý sa vzťahuje na kvalitu vína, vyhradený pre vína s označením pôvodu vymedzené vyhláškou, a v prípade, že sa tento výraz používa kolektívne, je zahrnutý v označení pôvodu.

Vin de paille

francúzsky

CHOP

(1)

CHOP ‚Arbois‘, ‚Côtes du Jura‘, ‚L’Etoile‘, ‚Hermitage‘: výraz, ktorý sa vzťahuje na výrobný postup pozostávajúci z výberu hrozna pochádzajúceho z odrôd viniča ustanovených vnútroštátnym právnym predpisom, pričom sa toto hrozno suší najmenej šesť týždňov na slame, rohožiach z tŕstia alebo zavesené. Vyzrieva najmenej tri roky od dátumu lisovania, vrátane školenia pod drevom v dĺžke najmenej 18 mesiacov.

TALIANSKO

Alberata

taliansky

CHOP

(1)

Osobitný pojem týkajúci sa typológie vína ‚Aversa‘. Odkazuje sa ním na pradávnu tradíciu pestovania viniča, z ktorého sa tento výrobok získava.

Vigneti ad alberata

Amarone

taliansky

CHOP

(1)

Výlučný historický pojem týkajúci sa výrobného postupu typológie vín ‚Valpolicella‘. Používa sa oddávna na identifikáciu miesta pôvodu vína vyrobeného podľa osobitného výrobného postupu, v ktorom sa používajú bobule zhrozienkovateného hrozna a ktorý je založený na úplnom skvasení cukrov. Toto vysvetľuje pôvod názvu ‚Amarone‘. Je to pomerne osobitý a široko známy pojem, ktorým samotným je možné identifikovať príslušný výrobok.

Ambra

taliansky

CHOP

(3)

Pojem týkajúci sa výrobného postupu a osobitnej, viac-menej hlbokej, jantárovožltej farby typológie vín ‚Marsala‘. Osobitná farba vzniká v dôsledku dlhého výrobného postupu, ktorý zahŕňa vyzrievanie a zušľachťovanie, procesy, ktoré znamenajú významné oxidatívno reduktívne zmeny polyfenolov a farbív.

Ambrato

taliansky

CHOP

(1, 3)

Pojem týkajúci sa výrobného postupu a osobitnej, viac-menej hlbokej, jantárovožltej farby príznačnej pre typológiu vín ‚Malvasia from Lipari‘ a ‚Vernaccia from Oristano‘. Osobitná farba vzniká v dôsledku dlhého výrobného postupu, ktorý zahŕňa vyzrievanie a zušľachťovanie, procesy, ktoré znamenajú významné oxidatívno reduktívne zmeny polyfenolov a farbív.

Annoso

taliansky

CHOP

(1)

Pojem týkajúci sa typológie vín ‚Controguerra‘. Odkazuje na osobitný výrobný postup, ktorý zahŕňa hrozienka a povinné obdobie vyzrievania v drevených nádobách najmenej 30 mesiacov pred uvedením na trh a spotrebou konečného výrobku.

Apianum

latinský

CHOP

(1)

Výhradný pojem pre víno ‚Fiano di Avellino‘. Tento pojem má klasický pôvod. Znamená kvalitu hrozna, ktorú veľmi oceňujú ‚včely‘ (po taliansky ‚api‘).

Auslese

nemecký

CHOP

(1)

Pozri tradičný pojem ‚scelto‘. Výhradný pojem pre vína ‚Caldaro‘ a ‚Caldaro Classico – Alto Adige‘.

Buttafuoco

taliansky

CHOP

(1, 6)

Výhradný pojem týkajúci sa osobitého typu vína s pôvodom v podoblasti vín ‚Oltrepò Pavese‘. Oddávna sa používa na opis skutočného konkrétneho výrobku, ktorý podľa významu slov dokáže vydať ‚osobitné teplo‘.

Cannellino

taliansky

CHOP

(1)

Výhradný pojem týkajúci sa typu vín ‚Frascati‘ a ich výroby. Oddávna sa používa na pomenovanie uvedeného typu vína, ktoré sa vyrába osobitným výrobným postupom, ktorý umožňuje získať víno nazvané ‚abboccato‘, čo je víno jemne sladké, plnej chuti.

Cerasuolo

taliansky

CHOP

(1)

Tradičný a historický pojem vzťahujúci sa výhradne na vína ‚Cerasuolo di Vittoria‘. Je neoddeliteľnou súčasťou názvu DOCG a predstavuje jeho nezemepisné hľadisko. Pojem sa týka výroby vína aj jeho osobitnej farby. Tento pojem sa tradične používa aj na opis ďalšieho typu vín ‚Montepulciano d'Abruzzo‘, s ktorými je úzko spätý.

Chiaretto

taliansky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 5, 6)

Pojem spojený s výrobným postupom a osobitnou farbou príslušného typu vína získaného z čierneho hrozna.

Ciaret

taliansky

CHOP

(1)

Výhradný pojem spojený s vínami ‚Monferrato‘ a súvisiaci s osobitnou farbou výrobku; tento názov tradične znamená ‚svetločervené‘.

Château

francúzsky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Výraz týkajúci sa názvu vinohradníckeho podniku, ak hrozno pochádza výlučne z neho a výroba vína sa uskutočňuje v tom istom podniku.

Čile

Classico

taliansky

CHOP

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Pojem ustanovený zákonom č. 164/1992. Je vyhradený pre nešumivé vína z najstaršej oblasti pôvodu, ktorej je možné pričleniť osobitné nariadenie o CHOP.

Čile

Dunkel

nemecký

CHOP

(1)

Pojem spojený s výrobným postupom a príznačnou tmavou farbou príslušného typu vín ‚Trentino‘.

Fine

taliansky

CHOP

(3)

Pojem, ktorý sa týka výhradne jednej z typológií ‚Marsala‘. Označuje osobitný výrobný postup, ktorého minimálne obdobie vyzrievania je jeden rok, z ktorého najmenej 8 mesiacov prebieha v drevených sudoch.

Fior d’Arancio

taliansky

CHOP

(1, 6)

Pojem spojený s dvomi typológiami ‚Colli Euganei‘: šumivé vína a vína ‚passito‘ (t. j. získané z hrozienok). Označuje výrobný postup a typické aromatické vlastnosti výrobku, ktorý sa získava z odrody viniča Muscat pomocou dôkladného výrobného postupu.

Flétri

francúzsky

CHOP

(1)

Pojem spojený so špecifickými typológiami DOC ‚Valle d'Aosta alebo Vallée d'Aoste‘. Označuje výrobný postup a príznačné charakteristické vlastnosti výrobku, ktoré sú výsledkom dôkladného výrobného postupu z čiastočne vysušeného hrozna.

Garibaldi Dolce

taliansky

CHOP

(3)

Výhradný historický pojem spojený so špecifickou prvotriednou typológiou DOC ‚Marsala‘. Spočiatku sa pojem používal na počesť Garibaldiho, ktorý ochutnal toto víno, keď pristál v Marsale. Pochvaľoval si ho pre jeho charakteristické vlastnosti vďaka osobitnému výrobnému postupu, ktorý zahŕňa obdobie vyzrievania v drevených sudoch najmenej dva roky.

GD

Governo all’uso toscano

taliansky

CHOP / CHZO

(1)

Pôvodne bol tento pojem spojený s vínami s CHOP ‚Chianti‘ a ‚Chianti Classico‘. Neskôr sa začal používať aj pre označenie vína s CHOP ‚Colli della Toscana Centrale‘, ktoré sa vyrába v rovnakej výrobnej oblasti. Označuje osobitný výrobný postup používaný v Toskánsku, ktorý zahŕňa pridávanie hrozienok do vína na konci zimy; tieto hrozienka vyvolajú ďalšie kvasenie.

Gutturnio

taliansky

CHOP

(1, 8)

Výhradný historický pojem spojený s typom vína s pôvodom v podoblasti vín ‚Colli Piacentini‘. Označuje výrobný postup uvedeného červeného vína, veľmi typického vína s vysokým stupňom kvality. V skutočnosti sa podávalo v strieborných čašiach rímskeho pôvodu, ktoré sa nazývali ‚Gutturnium‘.

Italia Particolare

taliansky

CHOP

(3)

Výhradný historický pojem spojený s vínami ‚Marsala fine‘. Víno ‚Marsala‘ sa pôvodne vyrábalo výhradne pre domáci trh.

IP

Klassisch

nemecký

CHOP

(1)

Tradičná oblasť výroby ‚Caldaro‘‚Alto Adige‘ (s označením Santa Maddalena a ‚Terlano‘).

(Pozri vymedzenie ‚Classico‘).

Klassisches Ursprungsgebiet

Kretzer

nemecký

CHOP

(1)

Pojem spojený s výrobným postupom a príznačnou farbou ‚rosé‘.

Pojem sa používa v spojení s typológiami vína ‚Alto Adige‘, ‚Trentino‘ a ‚Teroldego rotaliano‘.

Lacrima

taliansky

CHOP

(1)

Pojem spojený presne s názvom vína ‚Lacrima di Morro d'Alba‘, neoddeliteľná súčasť názvu tohto vína. Označuje osobitný výrobný postup, pri ktorom sa jemným lisovaním hrozna získava výrobok vysokého stupňa kvality.

Lacryma Christi

taliansky

CHOP

(1, 3, 4, 5)

Výhradný historický pojem spojený presne s vínami ‚Vesuvio‘. Tradične sa spájal s niektorými typológiami vyššie uvedených vín (normálnych aj likérových/šumivých), ktoré sa vyrábajú osobitným výrobným postupom zahŕňajúcim jemné lisovanie hrozna, ktorého výsledkom je výrobok vysokého stupňa kvality s náboženskými konotáciami.

Lambiccato

taliansky

CHOP

(1)

Výhradný pojem spojený s typológiami vín ‚Castel San Lorenzo‘. Označuje typ výrobku a osobitný výrobný postup, ktorý zahŕňa hrozno Muscat a maceráciu hrozna pri regulovanej teplote v špeciálnych nádobách, ktoré sa tradične nazývajú ‚Lambicchi‘.

London Particolar

taliansky

CHOP

(3)

Výhradný historický pojem spojený s typológiou vín ‚Marsala Superiore‘. Tento pojem alebo iniciály sa tradične používajú na opísanie výrobku určeného pre anglický trh. Tradičné je aj použitie anglického jazyka a uvádza sa aj v špecifikácii výrobku a pravidlách ustanovených pre vína ‚Marsala‘. V skutočnosti je všeobecne známe, že význam a dobrá povesť tohto pomenovania ako likérového vína sa vytvorilo vďaka činnosti anglických výrobcov a obchodníkov, ktorí v roku 1773 objavili Marsalu, a začali vyrábať a predávať toto výnimočné víno, ktoré sa preslávilo po celom svete, najmä v Anglicku.

LP

Inghilterra

Occhio di Pernice

taliansky

CHOP

(1)

Pojem spojený s niektorými typológiami vín ‚Vin Santo‘. Označuje výrobný postup a osobitnú farbu. V skutočnosti osobitný výrobný postup založený na využití červeného hrozna umožňuje výrobu veľmi typického výrobku s výnimočnou farbou, od jasnej ružovej až po bledoružovú. Ide o odkaz na farbu očí ‚Pernice‘, vtáka, ktorý prepožičal svoje meno tomuto vínu.

Oro

taliansky

CHOP

(3)

Pojem vzťahujúci sa na osobitné vína ‚Marsala‘. Označuje osobitnú farbu a výrobný postup, ktorý zahŕňa zákaz použitia tepelne spracovaného muštu. Vďaka tomu je možné získať výrobok s osobitnou hodnotou a jasnejšou alebo menej jasnou zlatožltou farbou.

Passito

taliansky

CHOP / CHZO

(1, 3, 15, 16)

Pojem označujúci typ výrobku a príslušný výrobný postup. Pojmy ‚passito‘ alebo ‚vino passito‘, a ‚vino passito liquoroso‘ sú vyhradené pre normálne alebo likérové vína získané kvasením hrozna po jeho prirodzenom sušení alebo sušení na mieste s upravenými podmienkami podľa ustanovení špecifikácií výrobku. Zákon č. 82/2006 rozšíril použitie tohto pojmu aj o vína z prezretého hrozna.

Vino passito

Vino Passito Liquoroso

Ramie

taliansky

CHOP

(1)

Výhradný pojem spojený s jednou z typológií vín ‚Pinerolese‘. Označuje typ výrobku a príslušný výrobný postup založený na čiastočne vysušenom hrozne.

Rebola

taliansky

CHOP

(1, 15)

Výhradný pojem spojený s jednou z typológií vín ‚Colli di Rimini‘. Označuje výrobný postup a typ výrobku zlatožltej až jantárovej farby, ktorý sa získava z čiastočne vysušeného hrozna.

Recioto

taliansky

CHOP

(1, 4, 5)

Historický tradičný pojem úzko spojený s názvom troch vín s označením pôvodu vyrábaných v Benátsku: CHOP ‚Valpolicella‘, ‚Gambellara‘ a ‚Recioto di Soave‘, označenia teda patria oblastiam výroby, ktoré sa nachádzajú blízko seba a majú podobné tradície, najmä provincie Verona a Vicenza. Pôvod názvu siaha do piateho storočia. V tom čase bukolickí básnici opisovali toto víno ako veľmi hodnotné a slávne; jeho výroba bola obmedzená na provinciu Verona a jeho názov bol odvodený od názvu hornatého regiónu ‚Retia‘, ktorý sa v staroveku rozprestieral v oblastiach Verona a Trentino až po hranice oblastí Como a Valtellina. Tento pojem sa teda používa od dávnych čias dodnes na pomenovanie vín získaných osobitným výrobným postupom, ktorý zahŕňa sušenie hrozna.

Riserva

taliansky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 15, 16)

Vína podrobené určitému obdobiu vyzrievania, najmenej dva roky v prípade červených vín, jeden rok v prípade bielych vín, a ďalšiemu obdobiu vyzrievania v sudoch podľa špecifikácie výrobku. Okrem bežných podmienok sa v špecifikácii výrobku musí ustanoviť povinnosť uvádzať ročník zberu na etikete a pravidlá uskladnenia v prípade zmesi vín z rôznymi ročníkmi zberu. Pri CHOP typológií šumivých a likérových vín sa môže tento pojem používať v súlade s podmienkami ustanovenými v príslušnej špecifikácii výrobku a v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva.

Rubino

taliansky

CHOP

(1)

Pojem spojený s CHOP ‚Cantavenna‘. Označuje celý postup a osobitnú farbu. Pojem ‚Rubino‘ je spojený aj s osobitnou typológiou vína DOC ‚Teroldego Rotaliano‘, ‚Trentino‘ a ‚Garda Colli Mantovani‘, a označuje osobitnú farbu výrobku.

taliansky

CHOP

(3)

Pojem spojený s osobitnou typológiou vína ‚Marsala‘. Označuje konkrétny postup, ktorý zahŕňa zákaz použitia tepelne spracovaného muštu. Toto víno je príznačnej rubínovej farby, ktorá počas vyzrievania získava jantárový odtieň.

Sangue di Giuda

taliansky

CHOP

(4, 5, 8)

Výhradný historický pojem spojený s typológiou vína, ktoré sa vyrába na území Oltrepò Pavese. Oddávna sa používa na označenie veľmi charakteristického červeného výťažku, sladkého, šumivého alebo perlivého, veľmi chutného, t. j. skutočne takého lahodného, že čím viac dúškov si z neho dáte, tým väčšmi vás dokáže oklamať, ako slávny apoštol Judáš!!

Scelto

taliansky

CHOP

(1)

Pojem spojený s vínami ‚Caldaro‘, ‚Caldaro Classico - Alto Adige‘ a ‚Colli del Trasimeno‘. Označuje osobitný výrobok a príslušný výrobný postup, ktorý začína výberom hrozna (preto sa nazýva ‚výberové!‘)

Sciacchetrà

taliansky

CHOP

(1)

Historický tradičný pojem úzko spätý s ‚Cinque Terre‘. Označuje použitú metódu získavania výrobku vrátane lisovania a uskladnenia hrozna. Toto slovo vlastne presne znamená ‚stlač a zachovaj neporušené‘, metóda, ktorá sa používa pri výrobe vysokokvalitných výrobkov.

Sciac-trà

taliansky

CHOP

(1)

Podobne ako pri pojme Schiacchetrà. V tomto prípade sa rozdiel pripisuje pojmu, ktorým sa označuje osobitná typológia.

Spätlese

nemecký

CHOP / CHZO

(1, 3, 15, 16)

Pozri pojem ‚Late grape harvest‘ (neskorý zber) používaný v autonómnej provincii Bolzano.

Soleras

taliansky

CHOP

(3)

Pojem spojený s osobitnou typológiou likérového vína nazývaného ‚Marsala‘. Označuje výrobok a osobitnú výrobnú metódu, ktorá zahŕňa minimálne obdobie vyzrievania v drevených sudoch aspoň počas piatich rokov. Zakázané je obohacovanie tepelne spracovaným muštom alebo zahusteným muštom. Výsledkom je čistý, prírodný výrobok, ktorý neobsahuje prídavné látky, ani tie, ktoré pochádzajú z vína, samozrejme okrem alkoholu, keďže ide o likérové víno.

Stravecchio

taliansky

CHOP

(3)

Pojem výlučne spojený s jedinečnou typológiou ‚Virgin‘ a/alebo ‚Soleras‘ názvu ‚Marsala‘. Označuje osobitnú výrobnú metódu, ktorá zahŕňa minimálne obdobie vyzrievania v drevených sudoch aspoň 10 rokov.

Strohwein

nemecký

CHOP / CHZO

(1, 3, 11, 15, 16)

Pozri tradičný pojem ‚Passito‘.

Znamená presne ‚slamené víno‘.

Označuje osobitné víno vyrobené v provincii Bolzano a zodpovedá výrobnej metóde, ktorá zahŕňa sušenie hrozna po zbere na slamenej mreži podľa postupu sušenia ustanoveného v jednotlivých špecifikáciách výrobku.

Superiore

taliansky

CHOP

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Vína s charakteristickými vlastnosťami vyššej kvality, ktorých pravidlá výroby sú prísnejšie ako pri iných vínach. V skutočnosti špecifikácie výrobkov ustanovujú tieto rozdiely:

| a) | minimálny prirodzený obsah alkoholu hrozna väčší ako 0,5° obj %.; |
| --- | --- |

a)

minimálny prirodzený obsah alkoholu hrozna väčší ako 0,5° obj %.;

| b) | celkový spotrebný obsah alkoholu väčší ako 0,5° obj. %; |
| --- | --- |

b)

celkový spotrebný obsah alkoholu väčší ako 0,5° obj. %;

San Marino

Superiore Old Marsala

taliansky

CHOP

(3)

Pojem spojený s typológiou ‚Marsala Superiore‘. Označuje osobitný výrobok a osobitnú výrobnú metódu, ktorá zahŕňa minimálne obdobie vyzrievania v drevených sudoch najmenej dva roky. Je to názov, ktorý obsahuje aj anglický pojem, tradičný pre likérové víno, potvrdený v špecifikácii výrobku aj v zákone o vínach Marsala. Význam a dobré meno tohto pomenovania sa vytvorili vďaka činnosti anglických výrobcov a obchodníkov, ktorí v roku 1773 objavili Marsalu, a začali vyrábať a predávať toto výnimočné víno, ktoré sa preslávilo po celom svete, najmä v Anglicku.

Torchiato

taliansky

CHOP

(1)

Výhradný pojem spojený s vínami ‚Colli di Conegliano – Torchiato di Fregona‘. Označuje osobitné charakteristické vlastnosti výrobku, ktorý sa získava vďaka dôkladnej výrobnej metóde, ktorá zahŕňa jemné lisovanie samotného hrozna.

Torcolato

taliansky

CHOP

(1)

Výhradný pojem súvisiaci s osobitnou typológiou vín nazývaných ‚Breganze‘.

Označuje osobitné charakteristické vlastnosti výrobku, ktorý sa získava vďaka dôkladnej výrobnej metóde, ktorá zahŕňa použitie čiastočne vysušeného hrozna. Hrozno sa po zbere zavesí na mreže, ktoré sa neskôr zvesia a následne znovu vyvesia. Takýmto spôsobom sa hrozno podrobuje procesu sušenia.

Vecchio

taliansky

CHOP

(1, 3)

Pojem spojený s vínami ‚Rosso Barletta‘, ‚Aglianico del Vuture‘, ‚Marsala‘ a ‚Falerno del Massico‘. Označuje podmienky vyzrievania a následného vyzrievania a zušľachtenia výrobku.

Vendemmia Tardiva

taliansky

CHOP / CHZO

(1, 3, 15, 16)

Pojem spojený s osobitnou typológiou výrobku, ktorá zahŕňa neskorý zber. Výsledkom následného vyzrievania hrozna na samotnej rastline a súvisiaceho vysúšania hrozna za rôznych ekologických a poveternostných podmienok je výnimočný výrobok najmä vzhľadom na cukornatosť a buket. Výsledkom je veľmi výnimočné víno. Tieto vína sú kvalifikované aj ako dezertné vína alebo ‚meditačné‘ vína.

Verdolino

taliansky

CHOP / CHZO

(1)

Pojem spojený s výrobnou metódou a príznačnou zelenou farbou.

Vergine

taliansky

CHOP

(1, 3)

Pojem vzťahujúci sa na vína ‚Marsala‘. Označuje osobitný výrobok a osobitný výrobný postup, ktorý zahŕňa minimálne obdobie dozrievania v drevených sudoch aspoň počas piatich rokov, ako aj zákaz pridávania tepelne spracovaného alebo zahusteného muštu. Výsledkom je čistý, prírodný výrobok, ktorý neobsahuje prídavné látky, ani tie, ktoré pochádzajú z vína, samozrejme okrem alkoholu, keďže ide o likérové víno.

Tento pojem sa navyše spája aj s vínami ‚Bianco Vergine Valdichiana‘. Vzťahuje sa na tradičnú výrobnú metódu, ktorá zahŕňa kvasenie bez šupiek, ktorého výsledkom je čistý a prírodný konečný výrobok.

Vermiglio

taliansky

CHOP

(1)

Pojem spojený s vínami ‚Colli dell’Etruria Centrale‘. Označuje osobitné vlastnosti kvality a osobitnú farbu.

Vino Fiore

taliansky

CHOP

(1)

Pojem sa vzťahuje na osobitnú výrobnú metódu niektorých bielych vín a vín rosé. Metóda zahŕňa jemné lisovanie hrozna, takže výsledkom je obzvlášť jemná chuť, ktorá zvýrazňuje najlepšie vlastnosti vína, preto sa označuje ako ‚kvet‘.

Vino Novello

taliansky

CHOP / CHZO

(1, 8)

Pojem je spojený s osobitnou výrobnou metódou a obdobím výroby, ktoré sú v prípade uvedenia na trh a spotreby ustanovené na 6. novembra každého roku zberu hrozna.

Novello

Vin Santo

taliansky

CHOP

(1)

Historický tradičný pojem spojený s niektorými vínami vyrábanými v regiónoch Toscana, Marche, Umbria, Emilia Romagna, Veneto a Trentino Alto Adige.

Označuje osobitnú typológiu vín a súvisiacu zložitú výrobnú metódu, ktorá zahŕňa uskladnenie a sušenie hrozna na vhodných vetraných miestach počas dlhého obdobia vyzrievania v tradičných drevených nádobách.

V súvislosti s pôvodom pojmu sa objavilo množstvo hypotéz, z ktorých sa väčšina spája so stredovekom. Najspoľahlivejšia z nich je úzko spojená s náboženskou hodnotou vína. Toto víno sa považovalo za výnimočné a preslávilo sa svojou zázračnou mocou.

Bežne sa používalo pri slávení svätej omše, čo vysvetľuje pojem ‚sväté víno‘ (vinsanto).

Pojem sa stále používa a podrobne sa rozvádza v špecifikáciách CHOP, je to typológia všeobecne známa a uznávaná na celom svete.

Vino Santo

Vinsanto

Vivace

taliansky

CHOP / CHZO

(1, 8)

Pojem spojený s výrobnou metódou a výrobkom, ktorý je výsledkom tejto metódy. Toto víno je šumivé vďaka obsahu oxidu uhličitého v dôsledku osobitného prirodzeného procesu kvasenia.

CYPRUS

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

(Vinohrad(-y))

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Víno vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch s rozlohou najmenej 1 hektár, ktoré patria poľnohospodárskemu podniku. Výroba vína sa uskutočňuje výlučne vo vinárskom podniku v rámci príslušnej oblasti.

Uznesenie Rady pre vínové výrobky (WPC – Board act) 6/2006

nariadenie (ES) č. 382/2007, (Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2007)

Κτήμα

(Ktima)

(Oblasť)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Víno vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch s rozlohou najmenej 1 hektár, ktoré patria poľnohospodárskemu podniku. Výroba vína sa uskutočňuje výlučne v poľnohospodárskom podniku.

Uznesenie Rady pre vínové výrobky (WPC – Board act) 6/2006

nariadenie (ES) č. 382/2007, (Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2007)

Μοναστήρι

(Monastiri)

(Kláštor)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Víno vyrobené z hrozna zo zberu vo vinohradoch s rozlohou najmenej 1 hektár, ktoré patria poľnohospodárskemu podniku. Na rovnakom území sa nachádza kláštor. Výroba vína sa uskutočňuje výlučne v uvedenom poľnohospodárskom podniku.

Uznesenie Rady pre vínové výrobky (WPC – Board act) 6/2006

nariadenie (ES) č. 382/2007, (Ú. v. EÚ L 95, 5.4.2007)

Μονή

(Moni)

(Kláštor)

grécky

CHOP / CHZO

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

LUXEMBURSKO

Château

francúzsky

CHOP

(1)

Pojem vzťahujúci sa na názov vinárskeho podniku, pokiaľ hrozno pochádza výhradne z tohto podniku a výroba vína sa uskutočňuje v tomto vinárskom podniku.

Čile

Grand premier cru

francúzsky

CHOP

(1)

Vína so štátnou pečaťou ‚Marque nationale‘ môžu niesť aj niektoré z dodatočných označení akostného vína: ‚Vin classé‘, ‚Premier cru‘ alebo ‚Grand premier cru‘, ktoré sa používajú od roku 1959. Tieto označenia sa prideľujú jednotlivým vínam na základe organoleptickej skúšky úradnou komisiou, ktorá vína hodnotí podľa 20 bodovej stupnice:

| — | vínam, ktoré získali menej ako 12 bodov, sa neprizná úradná klasifikácia a nemôžu mať označenie ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘, |
| --- | --- |

—

vínam, ktoré získali menej ako 12 bodov, sa neprizná úradná klasifikácia a nemôžu mať označenie ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘,

| — | vína, ktoré získali najmenej 12,0 bodov sú úradne označené ako ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘, |
| --- | --- |

—

vína, ktoré získali najmenej 12,0 bodov sú úradne označené ako ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘,

| — | na vínach, ktoré získali najmenej 14,0 bodov, sa môže okrem označenia ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ uvádzať aj označenie ‚Vin classé‘ |
| --- | --- |

—

na vínach, ktoré získali najmenej 14,0 bodov, sa môže okrem označenia ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ uvádzať aj označenie ‚Vin classé‘

| — | na vínach, ktoré získali najmenej 16,0 bodov, sa môže okrem označenia ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ uvádzať aj označenie ‚Premier cru‘, |
| --- | --- |

—

na vínach, ktoré získali najmenej 16,0 bodov, sa môže okrem označenia ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ uvádzať aj označenie ‚Premier cru‘,

| — | na vínach, ktoré získali najmenej 18,0 bodov, sa môže okrem označenia ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ uvádzať aj označenie ‚Grand premier cru‘. |
| --- | --- |

—

na vínach, ktoré získali najmenej 18,0 bodov, sa môže okrem označenia ‚Marque nationale – appellation contrôlée‘ uvádzať aj označenie ‚Grand premier cru‘.

Tunisko

Premier cru

Vin classé

Vendanges tardives

francúzsky

CHOP

(1)

Označuje víno z neskorého zberu, získane iba z jednej z týchto odrôd: Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris, Riesling alebo Gewürztraminer. Hrozno sa zbiera ručne a stanovený prirodzený obsah alkoholu je najmenej 95 Oechsle pre Riesling a 105 Oechsle pre iné odrody.

(Nariadenie vlády z 8. januára 2001)

Vin de glace

francúzsky

CHOP

(1)

Označuje ľadové víno získané z ručne zbieraného zmrazeného hrozna pri teplote –7 °C a nižšej. Na výrobu vína môžu byť použité iba odrody viniča Pinot blanc, Pinot gris a Riesling, pričom mušt musí mať prirodzený obsah alkoholu najmenej 120 Oechsle.

(Nariadenie vlády z 8. januára 2001)

Vin de paille

francúzsky

CHOP

(1)

Označuje slamové víno získané z jednej z týchto odrôd viniča: Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris alebo Gewürztraminer. Hrozno sa zbiera ručne a najmenej dva mesiace sa suší rozložené na slamených rohožiach. Slamu je možné nahradiť modernými roštami. Prirodzený obsah alkoholu hrozna má byť najmenej 130 Oechsle.

(Nariadenie vlády z 8. januára 2001)

MAĎARSKO

Aszú (3)(4)(5)(6) puttonyos

maďarský

CHOP

(1)

Víno získané dolievaním mladého vína, muštu alebo mladého kvasiaceho vína na bobule infikované ušľachtilou plesňou Botrytis cinerea (aszú), ktoré vyzrievalo najmenej tri roky (z toho dva v sude). Úroveň cukru a bezcukornej zložky sú taktiež presne stanovené. Názov Aszú môže byť použitý iba spolu s CHOP ‚Tokaj‘.

Aszúeszencia

maďarský

CHOP

(1)

Bikavér

maďarský

CHOP

(1)

Červené víno získané z najmenej troch odrôd hrozna, vyzrieva v drevených sudoch aspoň 12 mesiacov, ďalšie požiadavky môžu byť ustanovené miestnymi právnymi predpismi. Názov sa môže používať iba spolu s CHOP ‚Eger‘ a ‚Szekszárd‘.

Eszencia

maďarský

CHOP

(1)

Šťava z bobúľ infikovaných ušľachtilou plesňou Botrytis cinerea (aszú), ktorá samotokom vyteká z nádob, do ktorých sa zbierajú počas vinobrania. Obsah zvyškového cukru: najmenej 450 g/l. Bezcukorný extrakt: najmenej 50 g/l. Názov Aszú môže byť použitý iba spolu s CHOP ‚Tokaj‘.

Fordítás

maďarský

CHOP

(1)

Víno získané dolievaním vína do rmutu z lisovaných bobúľ (aszú) rovnakého ročníka zberu, vyzrieva najmenej dva roky (z ktorých jeden rok v sude). Názov Aszú môže byť použitý iba spolu s CHOP ‚Tokaj‘.

Máslás

maďarský

CHOP

(1)

Víno získané dolievaním vína na kvasnice vína Tokaj Aszú rovnakého ročníka zberu, vyzrieva najmenej dva roky (z ktorých jeden rok v sude). Názov Aszú môže byť použitý iba spolu s CHOP ‚Tokaj‘.

Késői szüretelésű bor

maďarský

CHOP / CHZO

(1)

Neskorý zber. Cukornatosť muštu je najmenej 204,5 g/l.

Válogatott szüretelésű bor

maďarský

CHOP / CHZO

(1)

Víno získané z výberových bobúľ. Cukornatosť v mušte je najmenej 204,5 g/l.

Muzeális bor

maďarský

CHOP / CHZO

(1)

Víno, ktoré zrelo vo fľaši najmenej päť rokov.

Siller

maďarský

CHOP / CHZO

(1)

Červené víno veľmi svetlej farby, ktorú si zachovalo vďaka krátkemu obdobiu macerácie.

Szamorodni

maďarský

CHOP

(1)

Víno získané z bobúľ infikovaných ušľachtilou plesňou Botrytis cinerea (aszú) a zdravých bobúľ hrozna, vyzrieva najmenej dva roky (z ktorých jeden rok v sude). Mušt obsahuje najmenej 230,2 gramov cukru na liter. Názov Aszú môže byť použitý iba spolu s CHOP ‚Tokaj‘.

RAKÚSKO

Ausstich

nemecký

CHOP / CHZO

(1)

Víno musí byť získané z hrozna zozbieraného v jednom roku a na etikete mať uvedené údaje o výberových kritériách.

Auswahl

nemecký

CHOP / CHZO

(1)

Víno musí byť získané z hrozna zozbieraného v jednom roku a na etikete mať uvedené údaje o výberových kritériách.

Bergwein

nemecký

CHOP / CHZO

(1)

Víno získané z hrozna vypestovaného vo vinohradoch situovaných v terasovitých terénoch alebo na strmých svahoch, ktorých sklon presahuje 26 %.

Klassik

nemecký

CHOP

(1)

Víno musí byť získané z hrozna zozbieraného v jednom roku a na etikete mať uvedené údaje o výberových kritériách.

Classic

Heuriger

nemecký

CHOP / CHZO

(1)

Víno sa musí predať maloobchodníkom do konca decembra roku zberu a musí byť predané zákazníkovi do konca marca nasledujúceho roku.

Gemischter Satz

nemecký

CHOP / CHZO

(1)

Víno musí byť zmesou rôznych druhov červeného alebo rôznych druhov bieleho vína.

Jubiläumswein

nemecký

CHOP / CHZO

(1)

Víno musí byť získané z hrozna zozbieraného v jednom roku a na etikete mať uvedené údaje o výberových kritériách.

Reserve

nemecký

CHOP

(1)

Víno musí mať obsah alkoholu najmenej 13 obj. % Kontrolné číslo akostného vína sa pri červenom víne môže uvádzať najskôr od 1. novembra po roku, v ktorom sa uskutočnil zber; pri bielom víne najskôr 15. marca po roku, v ktorom sa uskutočnil zber.

Schilcher

nemecký

CHOP / CHZO

(1)

Víno sa musí vyrábať v Steiermarku jedine z odrody hrozna ‚Blauer Wildbacher‘ dopestovaného vo vinohradníckej oblasti Steirerland.

Sturm

nemecký

CHZO

(1)

Čiastočne vykvasený hroznový mušt s obsahom alkoholu najmenej 1 obj. % Sturm má byť predávaný od augusta do decembra v roku zberu hrozna, pričom kvasenie musí prebiehať aj v období predaja.

PORTUGALSKO

Canteiro

portugalský

CHOP

(3)

Pojem vyhradený pre víno s CHOP ‚Madeira‘, ktoré sa po vykvasení obohacuje a uskladňuje v sude, v ktorom vyzrieva najmenej dva roky; musí sa uviesť v osobitnej evidencii a nemôže sa plniť do fliaš, ak má menej ako tri roky.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Colheita Seleccionada

portugalský

CHOP / CHZO

(1)

Pojem vyhradený pre víno so zemepisným označením alebo označením pôvodu, plnené do sklenených fliaš, s príznačnými organoleptickými vlastnosťami, so skutočným obsahom alkoholu aspoň o 1 obj. % vyšším ako je zákonom stanovené minimum, musí sa uvádzať v osobitnej evidencii a povinne sa musí uvádzať ročník zberu.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Crusted

anglický

CHOP

(3)

Portské víno s výnimočnými organoleptickými charakteristickými vlastnosťami, červené a plné v čase plnenia do fliaš, s jemným buketom a chuťou, získané sceľovaním vín z rôznych ročníkov zberu s cieľom dosiahnuť doplnkové organoleptické vlastnosti, čo vedie k vytvoreniu usadeniny (kôry) na stene fľaše, v ktorej prebieha jedna fáza procesu výroby; musí mať oprávnenie na používanie tohto označenia priznané Ústavom pre portské víno a víno Douro (Port and Douro Wine Institute).

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Crusting

Escolha

portugalský

CHOP / CHZO

(1)

Pojem vyhradený pre víno so zemepisným označením alebo označením pôvodu, plnené do sklenených fliaš, s príznačnými organoleptickými vlastnosťami, musí sa uvádzať v osobitnej evidencii.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Escuro

portugalský

CHOP

(3)

Pojem vyhradený pre víno s CHOP ‚Madeira‘ s intenzívnym buketom, s rovnováhou oranžovej a hnedej farby, z ktorých hnedá mierne prevláda vďaka oxidácii farbív vína a presunu vylúhovaných látok zo suda.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Fino

portugalský

CHOP

(3)

Elegantné akostné víno s CHOP ‚Madeira‘ s dokonale vyváženou sviežosťou kyselín, zrelosťou a arómou, ktoré získava vďaka vyzrievaniu v sude.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Portské víno dobrej akosti s komplexným buketom a chuťou, príznačnými organoleptickými vlastnosťami, ktoré sa používa výhradne v spojení s tradičnými výrazmi spojenými s portským vínom Tawny, Ruby a White.

[Portaria no 1484/2002 de 22.11.2002]

Frasqueira

portugalský

CHOP

(3)

Víno s CHOP ‚Madeira‘, ktorého označenie sa spája s ročníkom zberu, pričom výrobok sa musí získať z tradičných odrôd, minimálne obdobie vyzrievania je 20 rokov pred fľašovaním; musí ponúkať príznačnú kvalitu a uvádzať sa v osobitnej evidencii pred plnením do fliaš aj po ňom.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Garrafeira

portugalský

CHOP / CHZO

(1, 3)

Pojem vyhradený pre víno so zemepisným označením alebo označením pôvodu spájané s ročníkom, s príznačnými organoleptickými vlastnosťami, pričom v prípade červeného vína je minimálne obdobie dozrievania 30 mesiacov, z ktorých najmenej 12 mesiacov v sklenených fľašiach, a v prípade bielych vín alebo rosé je minimálne obdobie dozrievania 12 mesiacov, z ktorých najmenej šesť mesiacov v sklenených fľašiach; musí sa uvádzať v osobitnej aktualizovanej evidencii.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

CHOP

(3)

Portské víno s CHOP, ktoré sa po fáze v drevených sudoch uskladňuje v sklenených nádobách najmenej počas obdobia ôsmich rokov, po ktorom sa plní do fliaš.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

CHOP

(3)

Víno s CHOP ‚Madeira‘ spájané s ročníkom zberu, pričom výrobok sa musí získať z tradičných odrôd, minimálne obdobie vyzrievania je 20 rokov pred fľašovaním; musí ponúkať príznačnú kvalitu a uvádzať sa v osobitnej aktualizovanej evidencii pred plnením do fliaš aj po ňom.

[Portaria no 40/82, de 15.4.1982]

Lágrima

portugalský

CHOP

(3)

Portské víno, ktorého obsah cukru musí pri teplote 20o C zodpovedať hustote 1034 až 1084.

[Decreto-Lei no 166/86, de 26.6.1986]

Leve

portugalský

CHOP / CHZO

(1, 3)

Pojem vyhradený pre víno s CHOP ‚Lisboa‘, ktoré má minimálny prirodzený obsah alkoholu vyžadovaný pre príslušnú vinohradnícku oblasť, maximálny skutočný obsah alkoholu 10 obj. %, stanovený obsah kyselín vyjadrený v kyseline vínnej, ktorý sa rovná alebo je vyšší ako 4,5 g/l, maximálny tlak 1 bar a ostatné analytické parametre v súlade so všeobecnými hodnotami stanovenými pre víno so zemepisným označením.

[Portaria no 426/2009, 23.4.2009]

Pojem vyhradený pre víno s CHOP ‚Tejo‘, ktoré má minimálny prirodzený obsah alkoholu vyžadovaný pre príslušnú vinohradnícku oblasť, maximálny skutočný obsah alkoholu 10,5 obj. %, stanovený obsah kyselín vyjadrený v kyseline vínnej, ktorý sa rovná alebo je vyšší ako 4 g/l, maximálny tlak 1 bar a ostatné analytické parametre v súlade so všeobecnými hodnotami stanovenými pre víno so zemepisným označením.

[Portaria no 445/2009, de 27.4.2009]

Biele portské víno s CHOP má obsah alkoholu najmenej 16,5 obj. %.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Víno s CHOP ‚Madeira‘ nie veľmi plné ale s vyváženým zložením.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Nobre

portugalský

CHOP

(1)

Pojem vyhradený pre označenie pôvodu Dão pre vína, ktoré spĺňajú požiadavky ustanovené v štatúte vína regiónu ‚Dão‘.

[Decreto-Lei no 376/93, de 5.11.1993]

Reserva

portugalský

CHOP/CHZO

(1, 3, 4, 5)

Pojem vyhradený pre víno so zemepisným označením a označením pôvodu, plnené do sklenených fliaš, spojené s ročníkom zberu, s príznačnými organoleptickými vlastnosťami, so skutočným obsahom alkoholu aspoň o 0,5 obj. % vyšším ako je zákonom ustanovené minimum, musí sa uvádzať v osobitnej aktualizovanej evidencii.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Pojem vyhradený pre akostné šumivé víno, šumivé víno so zemepisným označením a označením pôvodu, ktoré sa plní do fliaš 12 až 24 mesiacov pred stáčaním transverznou metódou, degoržovaním alebo odstránením kvasničných kalov.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Pojem vyhradený pre likérové víno so zemepisným označením a označením pôvodu, plnené do sklenených fliaš, spojené s ročníkom zberu; a nemôže sa uvádzať na trh, ak nemá tri roky, musí sa uvádzať v osobitnej aktualizovanej evidencii.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

CHOP

(1, 3, 4, 5)

Portské víno s príznačnými organoleptickými vlastnosťami, vyznačujúce sa komplexným buketom a chuťou, získané sceľovaním vín v rôznych fázach výroby, vďaka čomu má špecifické organoleptické vlastnosti.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Víno s CHOP ‚Madeira‘ v súlade 5 ročným modelom.

[Portaria no 125/98, de 29.7.1998]

Reserva velha (ou grande reserva)

portugalský

CHOP/CHZO

(1, 3, 4, 5)

Pojem vyhradený pre akostné šumivé víno, šumivé víno so zemepisným označením a označením pôvodu, ktoré sa plní do fliaš 36 mesiacov pred stáčaním transverznou metódou, degoržovaním alebo odstránením kvasničných kalov.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Ruby

anglický

CHOP

(3)

Portské víno červenej alebo sýtočervenej farby. Sú to vína, pri ktorých sa výrobca vína usiluje obmedziť vývoj ich sýtej červenej farby a zachovať plody a silu mladého vína.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Južná Afrika (8)

Solera

portugalský

CHOP

(3)

Víno s CHOP ‚Madeira‘ spojené s dátumom zberu, ktorý je základom dávky, pričom sa každý rok na plnenie do fliaš vyberá množstvo maximálne 10 % zásob, ktoré sa nahradí iným akostným vínom. Povolený maximálny počet pridaní je 10, potom sa celé množstvo vína môže plniť do fliaš naraz.

[Portaria no 125/98 de 29.7.1998]

Super reserva

portugalský

CHOP/CHZO

(4, 5)

Pojem vyhradený pre akostné šumivé víno, šumivé víno so zemepisným označením a označením pôvodu, ktoré sa plní do fliaš 24 až 36 mesiacov pred stáčaním transverznou metódou, degoržovaním alebo odstránením kvasničných kalov.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Superior

portugalský

CHOP/CHZO

(1, 3)

Pojem vyhradený pre víno so zemepisným označením a označením pôvodu, plnené do sklenených fliaš, s príznačnými organoleptickými vlastnosťami, so skutočným obsahom alkoholu aspoň o 1 obj. % vyšším, ako je zákonom ustanovené minimum; musí sa uvádzať v osobitnej aktualizovanej evidencii.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Pojem vyhradený pre likérové víno so zemepisným označením a označením pôvodu, plnené do sklenených fliaš, nemôže sa uvádzať na trh, ak nemá päť rokov, musí sa uvádzať v osobitnej aktualizovanej evidencii.

[Portaria no 924/2004, de 26.7.2004]

Tawny

anglický

CHOP

(3)

Červené portské víno, ktoré vyzrievalo v drevených sudoch najmenej sedem rokov. Získava sa z viacerých rôznych vín, ktoré vyzrievali rôzne dlho v sudoch alebo kadiach. S vekom sa farba vín pomaly mení na zlatohnedú, stredne zlatohnedú alebo jasnú zlatohnedú, s buketom sušeného ovocia a dreva; čím staršie víno, tým silnejšie sú tieto arómy.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Južná Afrika (8)

Vintage, prípadne doplnené výrazom Late Bottle (LBV) alebo Character

anglický

CHOP

(3)

Portské víno s veľmi kvalitnými organoleptickými vlastnosťami, z jedného zberu, červené a plné v čase schválenia, s jemným buketom a chuťou, s povolením Ústavu pre portské víno a víno Douro (Port and Douro Wine Institute) na používanie tohto označenia. Prijatie názvu ‚Late Bottled Vintage‘ alebo ‚LBV‘ sa môže uskutočniť vo štvrtom roku po roku zberu a posledné plnenie do fliaš sa môže realizovať do 31. decembra v šiestom roku po roku zberu.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Vintage

anglický

CHOP

(3)

Portské víno s výnimočnými organoleptickými vlastnosťami, z jedného zberu, červené a plné v čase schválenia, s veľmi jemným buketom a chuťou, s povolením Ústavu pre portské víno a víno Douro (Port and Douro Wine Institute) na používanie tohto označenia a príslušného dátumu. Prijatie názvu ‚Vintage‘ sa môže uskutočniť v druhom roku po roku zberu a posledné plnenie do fliaš sa musí realizovať do 30. júla tretieho roku po roku zberu. Víno sa môže uviesť na trh až od 1. mája druhého roku po roku zberu.

[Regulamento no 36/2005, de 18.4.2005]

Južná Afrika (8)

RUMUNSKO

Rezervă

rumunský

CHOP/CHZO

(1)

Víno, ktoré vyzrievalo najmenej 6 mesiacov v dubovom sude a najmenej šesť mesiacov vo fľaši.

Vin de vinotecă

rumunský

CHOP

(1, 15, 16)

Víno, ktoré vyzrievalo najmenej jeden rok v dubovom sude a najmenej štyri roky vo fľaši.

Vin tânăr

rumunský

CHOP/CHZO

(1)

Víno sa uvádza na trh do konca roku, v ktorom bolo schválené.

SLOVENSKO

Mladé víno

slovenský

CHOP

(1)

Víno musí byť plnené do fliaš pred koncom kalendárneho roku, ktorý bol rokom zberu hrozna použitého na získanie vína. Uvedenie vína na trh je povolené od prvého pondelka v novembri roku vinobrania.

Archívne víno

slovenský

CHOP

(1)

Víno vyzrievalo najmenej tri roky po vinobraní hrozna, z ktorého bolo víno získané.

Panenská úroda

slovenský

CHOP

(1)

Hrozno použité na výrobu vína pochádza z prvej úrody vinohradu. Za prvú úrodu sa považuje zber hrozna uskutočnený v treťom, najneskôr však v štvrtom roku po výsadbe.

SLOVINSKO

Mlado vino

slovinský

PGI / PGO

(1)

Víno, ktoré môže byť uvedené na trh najskôr 30 dní po vinobraní, najneskôr však do 31. januára.

---

(1)  CHOP (chránené označenie pôvodu) alebo CHZO (chránené zemepisné označenie), doplnené odkazom na kategórie vinárskych výrobkov uvedené v prílohe IXb k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

1

(2)  Slová vyznačené kurzívou slúžia iba na informačné účely alebo na účely vysvetlenia a nepodliehajú ustanoveniam článku 3 tohto nariadenia. Keďže sú orientačné, za žiadnych okolností nenahrádzajú platné vnútroštátne právne predpisy.“

2

(3)  Používanie pojmu ‚Qualitätswein mit Prädikat‘ je povolené v prechodnom období, ktoré končí 31.12.2010.

3

(4)  V súvislosti s pojmami ‚Sekt‘, ‚Likörwein‘ a ‚Perlwein‘sa nepožaduje žiadna ochrana.

4

(5)  V súvislosti s pojmom ‚sekt‘ sa nenárokuje žiadna ochrana.

5

(6)  V súvislosti s pojmom ‚sekt‘ sa nenárokuje žiadna ochrana.

6

(7)  V súvislosti s pojmami ‚Riesling‘ a ‚Sekt‘ sa nepožaduje žiadna ochrana.

7

(8)  Pojmy ‚Ruby‘, ‚Tawny‘ a ‚Vintage‘ sa používajú v kombinácii s juhoafrickým zemepisným označením ‚CAPE‘.

8

---

PRÍLOHA II

„PRÍLOHA XV

ZOZNAM ODRÔD VINIČA A ICH SYNONÝM, KTORÉ SA MÔŽU UVÁDZAŤ NA ETIKETÁCH VÍN

(*)   VYSVETLIVKY:

| — | pojmy vyznačené kurzívou: | odkaz na synonymum odrody viniča |
| --- | --- | --- |
| — | ‚°‘ | žiadne synonymum |
| — | pojmy vyznačené tučným písmom: | stĺpec 3: názov odrody viniča
  stĺpec 4: krajina, kde názov zodpovedá odrode a odkazu na odrodu |
| — | pojmy, ktoré nie sú vyznačené tučným písmom: | stĺpec 3: názov synonyma odrody viniča
  stĺpec 4: názov krajiny, v ktorej sa používa synonymum názvu odrody viniča |

—

pojmy vyznačené kurzívou:

odkaz na synonymum odrody viniča

—

‚°‘

žiadne synonymum

—

pojmy vyznačené tučným písmom:

stĺpec 3: názov odrody viniča

stĺpec 4: krajina, kde názov zodpovedá odrode a odkazu na odrodu

—

pojmy, ktoré nie sú vyznačené tučným písmom:

stĺpec 3: názov synonyma odrody viniča

stĺpec 4: názov krajiny, v ktorej sa používa synonymum názvu odrody viniča

ČASŤ A:   Zoznam odrôd viniča a ich synoným, ktoré sa môžu uvádzať na etiketách vín v súlade s článkom 62 ods. 3

| | Názov chráneného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia | Názov odrody alebo jeho synonymá | Krajiny, ktoré môžu používať názov odrody alebo niektoré z jeho synoným (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alba (IT) | Albarossa | Taliansko° |
| 2 | Alicante (ES) | Alicante Bouschet | Grécko°, Taliansko°, Portugalsko°, Alžírsko°, Tunisko°, Spojené štáty°, Cyprus°, Južná Afrika

  N.B.: Názov ‚Alicante‘ sa na označenie vína nesmie používať samostatne. |
| 3 | Alicante Branco | Portugalsko° |
| 4 | Alicante Henri Bouschet | Francúzsko°, Srbsko a Čierna Hora (6) |
| 5 | Alicante | Taliansko° |
| 6 | Alikant Buse | Srbsko a Čierna Hora (4) |
| 7 | Avola (IT) | Nero d'Avola | Taliansko |
| 8 | Bohotin (RO) | Busuioacă de Bohotin | Rumunsko |
| 9 | Borba (PT) | Borba | Španielsko° |
| 10 | Bourgogne (FR) | Blauburgunder | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (13-20-30), Rakúsko (18-20), Kanada (20-30), Čile (20-30), Taliansko (20-30), Švajčiarsko |
| 11 | Blauer Burgunder | Rakúsko (10-13), Srbsko a Čierna Hora (17-30) |
| 12 | Blauer Frühburgunder | Nemecko (24) |
| 13 | Blauer Spätburgunder | Nemecko (30), Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (10-20-30), Rakúsko (10-11), Bulharsko (30), Kanada (10-30), Čile (10-30), Rumunsko (30), Taliansko (10-30) |
| 14 | Burgund Mare | Rumunsko (35, 27, 39, 41) |
| 15 | Burgundac beli | Srbsko a Čierna Hora (34) |
| 16 | Burgundac Crni | Chorvátsko° |
| 17 | Burgundac crni | Srbsko a Čierna Hora (11-30) |
| 18 | Burgundac sivi | Chorvátsko°, Srbsko a Čierna Hora° |
| 19 | Burgundec bel | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko° |
| 20 | Burgundec crn | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (10-13-30) |
| 21 | Burgundec siv | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko° |
| 22 | Early Burgundy | Spojené štáty° |
| 23 | Fehér Burgundi, Burgundi | Maďarsko (31) |
| 24 | Frühburgunder | Nemecko (12), Holandsko° |
| 25 | Grauburgunder | Nemecko, Bulharsko, Maďarsko°, Rumunsko (26) |
| 26 | Grauer Burgunder | Kanada, Rumunsko (25), Nemecko, Rakúsko |
| 27 | Grossburgunder | Rumunsko (37, 14, 40, 42) |
| 28 | Kisburgundi kék | Maďarsko (30) |
| 29 | Nagyburgundi | Maďarsko° |
| 30 | Spätburgunder | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (10-13-20), Srbsko a Čierna Hora (11-17), Bulharsko (13), Kanada (10-13), Čile, Maďarsko (29), Moldavsko°, Rumunsko (13), Taliansko (10-13), Spojené kráľovstvo, Nemecko (13) |
| 31 | Weißburgunder | Južná Afrika (33), Kanada, Čile (32), Maďarsko (23), Nemecko (32, 33), Rakúsko (32), Spojené kráľovstvo°, Taliansko |
| 32 | Weißer Burgunder | Nemecko (31, 33), Rakúsko (31), Čile (31), Slovinsko, Taliansko |
| 33 | Weissburgunder | Južná Afrika (31), Nemecko (31, 32), Spojené kráľovstvo, Taliansko, Švajčiarsko° |
| 34 | Weisser Burgunder | Srbsko a Čierna Hora (15) |
| 35 | Calabria (IT) | Calabrese | Taliansko |
| 36 | Cotnari (RO) | Grasă de Cotnari | Rumunsko |
| 37 | Franken (DE) | Blaufränkisch | Česká republika (39), Rakúsko°, Nemecko, Slovinsko (Modra frankinja, Frankinja), Maďarsko, Rumunsko (14, 27, 39, 41) |
| 38 | Frâncușă | Rumunsko |
| 39 | Frankovka | Česká republika (37), Slovensko (40), Rumunsko (14, 27, 38, 41) |
| 40 | Frankovka modrá | Slovensko (39) |
| 41 | Kékfrankos | Maďarsko, Rumunsko (37, 14, 27, 39) |
| 42 | Friuli (IT) | Friulano | Taliansko |
| 43 | Graciosa (PT) | Graciosa | Portugalsko° |
| 44 | Мелник (BU)

  Melnik | Мелник


  Melnik | Bulharsko |
| 45 | Montepulciano (IT) | Montepulciano | Taliansko° |
| 46 | Moravské (CZ) | Cabernet Moravia | Česká republika° |
| 47 | Moravia dulce | Španielsko° |
| 48 | Moravia agria | Španielsko° |
| 49 | Muškát moravský | Česká republika°, Slovensko |
| 50 | Odobești (RO) | Galbenă de Odobești | Rumunsko |
| 51 | Porto (PT) | Portoghese | Taliansko° |
| 52 | Rioja (ES) | Torrontés riojano | Argentína° |
| 53 | Sardegna (IT) | Barbera Sarda | Taliansko |
| 54 | Sciacca (IT) | Sciaccarello | Francúzsko |

Názov chráneného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia

Názov odrody alebo jeho synonymá

Krajiny, ktoré môžu používať názov odrody alebo niektoré z jeho synoným (1)

1

Alba (IT)

Albarossa

Taliansko°

2

Alicante (ES)

Alicante Bouschet

Grécko°, Taliansko°, Portugalsko°, Alžírsko°, Tunisko°, Spojené štáty°, Cyprus°, Južná Afrika

N.B.: Názov ‚Alicante‘ sa na označenie vína nesmie používať samostatne.

3

Alicante Branco

Portugalsko°

4

Alicante Henri Bouschet

Francúzsko°, Srbsko a Čierna Hora (6)

5

Alicante

Taliansko°

6

Alikant Buse

Srbsko a Čierna Hora (4)

7

Avola (IT)

Nero d'Avola

Taliansko

8

Bohotin (RO)

Busuioacă de Bohotin

Rumunsko

9

Borba (PT)

Borba

Španielsko°

10

Bourgogne (FR)

Blauburgunder

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (13-20-30), Rakúsko (18-20), Kanada (20-30), Čile (20-30), Taliansko (20-30), Švajčiarsko

11

Blauer Burgunder

Rakúsko (10-13), Srbsko a Čierna Hora (17-30)

12

Blauer Frühburgunder

Nemecko (24)

13

Blauer Spätburgunder

Nemecko (30), Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (10-20-30), Rakúsko (10-11), Bulharsko (30), Kanada (10-30), Čile (10-30), Rumunsko (30), Taliansko (10-30)

14

Burgund Mare

Rumunsko (35, 27, 39, 41)

15

Burgundac beli

Srbsko a Čierna Hora (34)

16

Burgundac Crni

Chorvátsko°

17

Burgundac crni

Srbsko a Čierna Hora (11-30)

18

Burgundac sivi

Chorvátsko°, Srbsko a Čierna Hora°

19

Burgundec bel

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko°

20

Burgundec crn

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (10-13-30)

21

Burgundec siv

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko°

22

Early Burgundy

Spojené štáty°

23

Fehér Burgundi, Burgundi

Maďarsko (31)

24

Frühburgunder

Nemecko (12), Holandsko°

25

Grauburgunder

Nemecko, Bulharsko, Maďarsko°, Rumunsko (26)

26

Grauer Burgunder

Kanada, Rumunsko (25), Nemecko, Rakúsko

27

Grossburgunder

Rumunsko (37, 14, 40, 42)

28

Kisburgundi kék

Maďarsko (30)

29

Nagyburgundi

Maďarsko°

30

Spätburgunder

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (10-13-20), Srbsko a Čierna Hora (11-17), Bulharsko (13), Kanada (10-13), Čile, Maďarsko (29), Moldavsko°, Rumunsko (13), Taliansko (10-13), Spojené kráľovstvo, Nemecko (13)

31

Weißburgunder

Južná Afrika (33), Kanada, Čile (32), Maďarsko (23), Nemecko (32, 33), Rakúsko (32), Spojené kráľovstvo°, Taliansko

32

Weißer Burgunder

Nemecko (31, 33), Rakúsko (31), Čile (31), Slovinsko, Taliansko

33

Weissburgunder

Južná Afrika (31), Nemecko (31, 32), Spojené kráľovstvo, Taliansko, Švajčiarsko°

34

Weisser Burgunder

Srbsko a Čierna Hora (15)

35

Calabria (IT)

Calabrese

Taliansko

36

Cotnari (RO)

Grasă de Cotnari

Rumunsko

37

Franken (DE)

Blaufränkisch

Česká republika (39), Rakúsko°, Nemecko, Slovinsko (Modra frankinja, Frankinja), Maďarsko, Rumunsko (14, 27, 39, 41)

38

Frâncușă

Rumunsko

39

Frankovka

Česká republika (37), Slovensko (40), Rumunsko (14, 27, 38, 41)

40

Frankovka modrá

Slovensko (39)

41

Kékfrankos

Maďarsko, Rumunsko (37, 14, 27, 39)

42

Friuli (IT)

Friulano

Taliansko

43

Graciosa (PT)

Graciosa

Portugalsko°

44

Мелник (BU)

Melnik

Мелник

Melnik

Bulharsko

45

Montepulciano (IT)

Montepulciano

Taliansko°

46

Moravské (CZ)

Cabernet Moravia

Česká republika°

47

Moravia dulce

Španielsko°

48

Moravia agria

Španielsko°

49

Muškát moravský

Česká republika°, Slovensko

50

Odobești (RO)

Galbenă de Odobești

Rumunsko

51

Porto (PT)

Portoghese

Taliansko°

52

Rioja (ES)

Torrontés riojano

Argentína°

53

Sardegna (IT)

Barbera Sarda

Taliansko

54

Sciacca (IT)

Sciaccarello

Francúzsko

ČASŤ B:   Zoznam odrôd viniča a ich synoným, ktoré sa môžu uvádzať na etiketách vín v súlade s článkom 62 ods. 4

| | Názov chráneného označenie pôvodu alebo zemepisného označenia | Názov odrody alebo jeho synonymá | Krajiny, ktoré môžu používať názov odrody alebo niektoré z jeho synoným (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mount Athos – Agioritikos (GR) | Agiorgitiko | Grécko°, Cyprus° |
| 2 | Aglianico del Taburno (IT) | Aglianico | Taliansko°, Grécko°, Malta°, Spojené štáty |
| 3 | Aglianico del Vulture (IT) | Aglianicone | Taliansko° |
| 4 | Aleatico di Gradoli (IT)
  Aleatico di Puglia (IT) | Aleatico | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 5 | Ansonica Costa dell'Argentario (IT) | Ansonica | Taliansko, Austrália |
| 6 | Conca de Barbera (ES) | Barbera Bianca | Taliansko° |
| 7 | Barbera | Južná Afrika°, Argentína°, Austrália°, Chorvátsko°, Mexiko°, Slovinsko°, Uruguaj°, Spojené štáty°, Grécko°, Taliansko°, Malta° |
| 8 | Barbera Sarda | Taliansko° |
| 9 | Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)
  Bosco Eliceo (IT) | Bosco | Taliansko° |
| 10 | Brachetto d'Acqui (IT) | Brachetto | Taliansko, Austrália |
| 11 | Etyek-Buda (HU) | Budai | Maďarsko° |
| 12 | Cesanese del Piglio (IT)
  Cesanese di Olevano Romano (IT)
  Cesanese di Affile (IT) | Cesanese | Taliansko, Austrália |
| 13 | Cortese di Gavi (IT)
  Cortese dell'Alto Monferrato (IT) | Cortese | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 14 | Duna (HU) | Duna gyöngye | Maďarsko |
| 15 | Dunajskostredský (SK) | Dunaj | Slovensko |
| 16 | Côte de Duras (FR) | Durasa | Taliansko |
| 17 | Korinthos-Korinthiakos (GR) | Corinto Nero | Taliansko° |
| 18 | Korinthiaki | Grécko° |
| 19 | Fiano di Avellino (IT) | Fiano | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 20 | Fortana del Taro (IT) | Fortana | Taliansko, Austrália |
| 21 | Freisa d'Asti (IT)
  Freisa di Chieri (IT) | Freisa | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 22 | Greco di Bianco (IT)
  Greco di Tufo (IT) | Greco | Taliansko, Austrália |
| 23 | Grignolino d'Asti (IT)
  Grignolino del Monferrato Casalese (IT) | Grignolino | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 24 | Izsáki Arany Sárfehér (HU) | Izsáki Sárfehér | Maďarsko |
| 25 | Lacrima di Morro d'Alba (IT) | Lacrima | Taliansko, Austrália |
| 26 | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | Lambrusco grasparossa | Taliansko |
| 27 | Lambrusco | Taliansko, Austrália (2), Spojené štáty |
| 28 | Lambrusco di Sorbara (IT) |
| 29 | Lambrusco Mantovano (IT) |
| 30 | Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT) |
| 31 | Lambrusco Salamino | Taliansko |
| 32 | Colli Maceratesi | Maceratino | Taliansko, Austrália |
| 33 | Nebbiolo d'Alba (IT) | Nebbiolo | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 34 | Colli Orientali del Friuli Picolit (IT) | Picolit | Taliansko |
| 35 | Pikolit | Slovinsko |
| 36 | Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT) | Pignoletto | Taliansko, Austrália |
| 37 | Primitivo di Manduria | Primitivo | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 38 | Rheingau (DE) | Rajnai rizling | Maďarsko (41) |
| 39 | Rheinhessen (DE) | Rajnski rizling | Srbsko a Čierna Hora (40-41-46) |
| 40 | Renski rizling | Srbsko a Čierna Hora (39-43-46), Slovinsko° (45) |
| 41 | Rheinriesling | Bulharsko°, Rakúsko, Nemecko (43), Maďarsko (38), Česká republika (49), Taliansko (43), Grécko, Portugalsko, Slovinsko |
| 42 | Rhine Riesling | Južná Afrika°, Austrália°, Čile (44), Moldavsko°, Nový Zéland°, Cyprus, Maďarsko° |
| 43 | Riesling renano | Nemecko (41), Srbsko a Čierna Hora (39-40-46), Taliansko (41) |
| 44 | Riesling Renano | Čile (42), Malta° |
| 45 | Radgonska ranina | Slovinsko |
| 46 | Rizling rajnski | Srbsko a Čierna Hora (39-40-43) |
| 47 | Rizling Rajnski | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko°, Chorvátsko° |
| 48 | Rizling rýnsky | Slovensko° |
| 49 | Ryzlink rýnský | Česká republika (41) |
| 50 | Rossese di Dolceacqua (IT) | Rossese | Taliansko, Austrália |
| 51 | Sangiovese di Romagna (IT) | Sangiovese | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 52 | Štajerska Slovenija (SV) | Štajerska belina | Slovinsko |
| 53 | Teroldego Rotaliano (IT) | Teroldego | Taliansko, Austrália, Spojené štáty |
| 54 | Vinho Verde (PT) | Verdea | Taliansko° |
| 55 | Verdeca | Taliansko |
| 56 | Verdese | Taliansko° |
| 57 | Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)
  Verdicchio di Matelica (IT) | Verdicchio | Taliansko, Austrália |
| 58 | Vermentino di Gallura (IT)
  Vermentino di Sardegna (IT) | Vermentino | Taliansko, Austrália |
| 59 | Vernaccia di San Gimignano (IT)
  Vernaccia di Oristano (IT)
  Vernaccia di Serrapetrona (IT) | Vernaccia | Taliansko, Austrália |
| 60 | Zala (HU) | Zalagyöngye | Maďarsko |

Názov chráneného označenie pôvodu alebo zemepisného označenia

Názov odrody alebo jeho synonymá

Krajiny, ktoré môžu používať názov odrody alebo niektoré z jeho synoným (1)

1

Mount Athos – Agioritikos (GR)

Agiorgitiko

Grécko°, Cyprus°

2

Aglianico del Taburno (IT)

Aglianico

Taliansko°, Grécko°, Malta°, Spojené štáty

3

Aglianico del Vulture (IT)

Aglianicone

Taliansko°

4

Aleatico di Gradoli (IT)

Aleatico di Puglia (IT)

Aleatico

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

5

Ansonica Costa dell'Argentario (IT)

Ansonica

Taliansko, Austrália

6

Conca de Barbera (ES)

Barbera Bianca

Taliansko°

7

Barbera

Južná Afrika°, Argentína°, Austrália°, Chorvátsko°, Mexiko°, Slovinsko°, Uruguaj°, Spojené štáty°, Grécko°, Taliansko°, Malta°

8

Barbera Sarda

Taliansko°

9

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)

Bosco Eliceo (IT)

Bosco

Taliansko°

10

Brachetto d'Acqui (IT)

Brachetto

Taliansko, Austrália

11

Etyek-Buda (HU)

Budai

Maďarsko°

12

Cesanese del Piglio (IT)

Cesanese di Olevano Romano (IT)

Cesanese di Affile (IT)

Cesanese

Taliansko, Austrália

13

Cortese di Gavi (IT)

Cortese dell'Alto Monferrato (IT)

Cortese

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

14

Duna (HU)

Duna gyöngye

Maďarsko

15

Dunajskostredský (SK)

Dunaj

Slovensko

16

Côte de Duras (FR)

Durasa

Taliansko

17

Korinthos-Korinthiakos (GR)

Corinto Nero

Taliansko°

18

Korinthiaki

Grécko°

19

Fiano di Avellino (IT)

Fiano

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

20

Fortana del Taro (IT)

Fortana

Taliansko, Austrália

21

Freisa d'Asti (IT)

Freisa di Chieri (IT)

Freisa

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

22

Greco di Bianco (IT)

Greco di Tufo (IT)

Greco

Taliansko, Austrália

23

Grignolino d'Asti (IT)

Grignolino del Monferrato Casalese (IT)

Grignolino

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

24

Izsáki Arany Sárfehér (HU)

Izsáki Sárfehér

Maďarsko

25

Lacrima di Morro d'Alba (IT)

Lacrima

Taliansko, Austrália

26

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco grasparossa

Taliansko

27

Lambrusco

Taliansko, Austrália (2), Spojené štáty

28

Lambrusco di Sorbara (IT)

29

Lambrusco Mantovano (IT)

30

Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT)

31

Lambrusco Salamino

Taliansko

32

Colli Maceratesi

Maceratino

Taliansko, Austrália

33

Nebbiolo d'Alba (IT)

Nebbiolo

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

34

Colli Orientali del Friuli Picolit (IT)

Picolit

Taliansko

35

Pikolit

Slovinsko

36

Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT)

Pignoletto

Taliansko, Austrália

37

Primitivo di Manduria

Primitivo

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

38

Rheingau (DE)

Rajnai rizling

Maďarsko (41)

39

Rheinhessen (DE)

Rajnski rizling

Srbsko a Čierna Hora (40-41-46)

40

Renski rizling

Srbsko a Čierna Hora (39-43-46), Slovinsko° (45)

41

Rheinriesling

Bulharsko°, Rakúsko, Nemecko (43), Maďarsko (38), Česká republika (49), Taliansko (43), Grécko, Portugalsko, Slovinsko

42

Rhine Riesling

Južná Afrika°, Austrália°, Čile (44), Moldavsko°, Nový Zéland°, Cyprus, Maďarsko°

43

Riesling renano

Nemecko (41), Srbsko a Čierna Hora (39-40-46), Taliansko (41)

44

Riesling Renano

Čile (42), Malta°

45

Radgonska ranina

Slovinsko

46

Rizling rajnski

Srbsko a Čierna Hora (39-40-43)

47

Rizling Rajnski

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko°, Chorvátsko°

48

Rizling rýnsky

Slovensko°

49

Ryzlink rýnský

Česká republika (41)

50

Rossese di Dolceacqua (IT)

Rossese

Taliansko, Austrália

51

Sangiovese di Romagna (IT)

Sangiovese

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

52

Štajerska Slovenija (SV)

Štajerska belina

Slovinsko

53

Teroldego Rotaliano (IT)

Teroldego

Taliansko, Austrália, Spojené štáty

54

Vinho Verde (PT)

Verdea

Taliansko°

55

Verdeca

Taliansko

56

Verdese

Taliansko°

57

Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)

Verdicchio di Matelica (IT)

Verdicchio

Taliansko, Austrália

58

Vermentino di Gallura (IT)

Vermentino di Sardegna (IT)

Vermentino

Taliansko, Austrália

59

Vernaccia di San Gimignano (IT)

Vernaccia di Oristano (IT)

Vernaccia di Serrapetrona (IT)

Vernaccia

Taliansko, Austrália

60

Zala (HU)

Zalagyöngye

Maďarsko

---

(1)  Pre príslušné štáty platia odchýlky ustanovené v tejto prílohe len vtedy, ak ide o vína, ktoré majú chránené označenie pôvodu alebo zemepisné označenie a vyrábajú sa z príslušných odrôd.

1

(2)  Použitie povolené v súlade s ustanoveniami článku 22 ods. 4 Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Austráliou o obchode s vínom z 1. decembra 2008 (Ú. v. L 28, 30.1.2009, s. 3).“

2

---

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/60

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 402/2010

z 10. mája 2010,

ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Pintadeau de la Drôme (CHZO)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 bola žiadosť o zápis názvu „Pintadeau de la Drôme“ do registra, ktorú predložilo Francúzsko, uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 bola žiadosť o zápis názvu „Pintadeau de la Drôme“ do registra, ktorú predložilo Francúzsko, uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisuje do registra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. mája 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 222, 15.9.2009, s. 12.

2

---

PRÍLOHA

Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu uvedené v prílohe I k zmluve:

Trieda 1.1.   Čerstvé mäso (a droby)

FRANCÚZSKO

Pintadeau de la Drôme (CHZO)

---

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/62

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 403/2010

z 10. mája 2010,

ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Tarta de Santiago (CHZO)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 bola žiadosť o zápis názvu „Tarta de Santiago“ do registra, ktorú predložilo Španiesko, uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 bola žiadosť o zápis názvu „Tarta de Santiago“ do registra, ktorú predložilo Španiesko, uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Keďže Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 7 nariadenia (ES) č. 510/2006, tento názov sa musí zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Keďže Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 7 nariadenia (ES) č. 510/2006, tento názov sa musí zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisuje do registra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. mája 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 223, 16.9.2009, s. 23.

2

---

PRÍLOHA

Potraviny uvedené v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 510/2006:

Trieda 2.4.   Chlieb, pečivo, koláče, cukrovinky, sušienky a ostatné pekárske výrobky

ŠPANIELSKO

Tarta de Santiago (CHZO)

---

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/64

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 404/2010

z 10. mája 2010,

ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,

po porade s poradným výborom,

keďže:

A.   POSTUP

1.   Začatie konania

| (1) | Komisia oznámila 13. augusta 2009 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušná krajina“ alebo „ČĽR“) do Únie. |
| --- | --- |

(1)

Komisia oznámila 13. augusta 2009 prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) začatie antidumpingového konania v súvislosti s dovozom určitých hliníkových kolies s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušná krajina“ alebo „ČĽR“) do Únie.

| (2) | Konanie sa začalo v dôsledku podnetu, ktorý podalo 30. júna 2009 Európske združenie výrobcov kolies (EUWA) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov prestavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 % celkovej výroby určitých hliníkových kolies v Únii. Podnet obsahoval dôkaz o dumpingu príslušného výrobku a o spôsobenej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie konania. |
| --- | --- |

(2)

Konanie sa začalo v dôsledku podnetu, ktorý podalo 30. júna 2009 Európske združenie výrobcov kolies (EUWA) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov prestavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 % celkovej výroby určitých hliníkových kolies v Únii. Podnet obsahoval dôkaz o dumpingu príslušného výrobku a o spôsobenej značnej ujme, ktoré sa považovali za dostatočné na začatie konania.

2.   Strany, ktorých sa konanie týka

| (3) | Komisia o začatí konania oficiálne upovedomila navrhovateľa, výrobcov v Únii uvedených v podnete, iných známych výrobcov v Únii, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov, obchodníkov, používateľov, dodávateľov a združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, a zástupcov ČĽR. Zainteresované strany mali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(3)

Komisia o začatí konania oficiálne upovedomila navrhovateľa, výrobcov v Únii uvedených v podnete, iných známych výrobcov v Únii, vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov, obchodníkov, používateľov, dodávateľov a združenia, o ktorých je známe, že sa ich to týka, a zástupcov ČĽR. Zainteresované strany mali možnosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (4) | Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú konkrétne dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(4)

Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú konkrétne dôvody na ich vypočutie, boli vypočuté.

| (5) | Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov a výrobcov v Únii sa v oznámení o začatí konania počítalo s výberom vzorky na stanovenie dumpingu a ujmy podľa článku 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a výrobcovia v Únii požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dovozcov a výrobcov v Únii sa v oznámení o začatí konania počítalo s výberom vzorky na stanovenie dumpingu a ujmy podľa článku 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia a výrobcovia v Únii požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania.

| (6) | V stanovenej lehote sa prihlásilo a požadované informácie poskytlo celkove 36 spoločností alebo skupín prepojených spoločností (ďalej len „skupiny“) z ČĽR. Týchto 36 spoločností alebo skupín vyrábalo a/alebo vyvážalo príslušný výrobok na trh Európskej únie počas obdobia prešetrovania a prejavilo želanie, aby boli zaradené do vzorky. Považovali sa za spolupracujúce spoločnosti a zohľadnili sa pri zaraďovaní do vzorky. Miera spolupráce zo strany ČĽR, t. j. percento vývozu čínskych spolupracujúcich spoločností do EÚ v porovnaní s celkovým čínskym vývozom do EÚ, bola viac ako 90 %. |
| --- | --- |

(6)

V stanovenej lehote sa prihlásilo a požadované informácie poskytlo celkove 36 spoločností alebo skupín prepojených spoločností (ďalej len „skupiny“) z ČĽR. Týchto 36 spoločností alebo skupín vyrábalo a/alebo vyvážalo príslušný výrobok na trh Európskej únie počas obdobia prešetrovania a prejavilo želanie, aby boli zaradené do vzorky. Považovali sa za spolupracujúce spoločnosti a zohľadnili sa pri zaraďovaní do vzorky. Miera spolupráce zo strany ČĽR, t. j. percento vývozu čínskych spolupracujúcich spoločností do EÚ v porovnaní s celkovým čínskym vývozom do EÚ, bola viac ako 90 %.

| (7) | Po konzultácii so zainteresovanými stranami podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia vybrala Komisia podľa článku 17 základného nariadenia vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane preskúmať, a zohľadnila aj geografické rozptýlenie spolupracujúcich spoločností alebo skupín. Vybranú vzorku tvorili štyri spoločnosti (skupiny spoločností), ktoré prestavujú 47 % vývozu 36 spolupracujúcich spoločností alebo skupín do EÚ a približne 43 % celkového vývozu z ČĽR do EÚ. Orgány ČĽR a čínska obchodná komora súhlasili so vzorkou, ktorú vybrala Komisia, ale žiadali zaradiť do vzorky aspoň dve ďalšie spoločnosti (skupiny spoločností). Vzhľadom na skutočnosť, že sa pôvodne vybraná vzorka skladala z 20 spoločností patriacich do 4 skupín, prijalo sa rozhodnutie, že ďalšie spoločnosti nie je možné zaradiť, pretože prešetrovanie by sa nemohlo skončiť v zákonných lehotách. |
| --- | --- |

(7)

Po konzultácii so zainteresovanými stranami podľa článku 17 ods. 2 základného nariadenia vybrala Komisia podľa článku 17 základného nariadenia vzorku na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane preskúmať, a zohľadnila aj geografické rozptýlenie spolupracujúcich spoločností alebo skupín. Vybranú vzorku tvorili štyri spoločnosti (skupiny spoločností), ktoré prestavujú 47 % vývozu 36 spolupracujúcich spoločností alebo skupín do EÚ a približne 43 % celkového vývozu z ČĽR do EÚ. Orgány ČĽR a čínska obchodná komora súhlasili so vzorkou, ktorú vybrala Komisia, ale žiadali zaradiť do vzorky aspoň dve ďalšie spoločnosti (skupiny spoločností). Vzhľadom na skutočnosť, že sa pôvodne vybraná vzorka skladala z 20 spoločností patriacich do 4 skupín, prijalo sa rozhodnutie, že ďalšie spoločnosti nie je možné zaradiť, pretože prešetrovanie by sa nemohlo skončiť v zákonných lehotách.

| (8) | Päť vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ktorí neboli zaradení do vzorky, požiadalo o individuálne preskúmanie a v stanovenej lehote poskytli príslušné informácie s cieľom uplatniť článok 9 ods. 6 a článok 17 ods. 3 základného nariadenia. Vzhľadom na veľkosť vzorky, ktorá sa týkala 4 skupín s mnohými spoločnosťami, Komisia však podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia dospela k záveru, že nie je možné individuálne preskúmanie vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ktorí neboli zaradení do vzorky, pretože by to predstavovalo neprimerané zaťaženie a bránilo by ukončeniu prešetrovania v primeranom čase. |
| --- | --- |

(8)

Päť vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ktorí neboli zaradení do vzorky, požiadalo o individuálne preskúmanie a v stanovenej lehote poskytli príslušné informácie s cieľom uplatniť článok 9 ods. 6 a článok 17 ods. 3 základného nariadenia. Vzhľadom na veľkosť vzorky, ktorá sa týkala 4 skupín s mnohými spoločnosťami, Komisia však podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia dospela k záveru, že nie je možné individuálne preskúmanie vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, ktorí neboli zaradení do vzorky, pretože by to predstavovalo neprimerané zaťaženie a bránilo by ukončeniu prešetrovania v primeranom čase.

| (9) | S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom z ČĽR podať žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia, ak si to želajú, Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim čínskym výrobcom, ktorí o to požiadali, a čínskym orgánom. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom umožniť vyvážajúcim výrobcom z ČĽR podať žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia, ak si to želajú, Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcim čínskym výrobcom, ktorí o to požiadali, a čínskym orgánom.

| (10) | Oznámenie o začatí konania bolo zaslané približne 40 výrobcom hliníkových kolies (ďalej len „HK“) v Únii. Doručených bolo 17 odpovedí. Do vzorky sa vybralo 5 skupín spoločností, pretože sa považovali za reprezentatívne pre celkovú výrobu v Únii, pokiaľ ide o objemy predaja a výroby v EÚ (viac ako 75 %), geografickú pôsobnosť a druh činnosti, t. j. pôvodný výrobca zariadenia (OEM) a tzv. predaj na trhu s náhradnými súčiastkami pre pozáručný servis (AM), ďalšie podrobnosti pozri v odôvodnení (20) a nasl. Hoci väčšina predaja výrobcov EÚ vybraných do vzorky smerovala do segmentu OEM, dvaja výrobcovia vybraní do vzorky predávali aj do segmentu AM. Vo vzorke boli zastúpené aj spoločnosti, ktoré sa k podnetu nepripojili. |
| --- | --- |

(10)

Oznámenie o začatí konania bolo zaslané približne 40 výrobcom hliníkových kolies (ďalej len „HK“) v Únii. Doručených bolo 17 odpovedí. Do vzorky sa vybralo 5 skupín spoločností, pretože sa považovali za reprezentatívne pre celkovú výrobu v Únii, pokiaľ ide o objemy predaja a výroby v EÚ (viac ako 75 %), geografickú pôsobnosť a druh činnosti, t. j. pôvodný výrobca zariadenia (OEM) a tzv. predaj na trhu s náhradnými súčiastkami pre pozáručný servis (AM), ďalšie podrobnosti pozri v odôvodnení (20) a nasl. Hoci väčšina predaja výrobcov EÚ vybraných do vzorky smerovala do segmentu OEM, dvaja výrobcovia vybraní do vzorky predávali aj do segmentu AM. Vo vzorke boli zastúpené aj spoločnosti, ktoré sa k podnetu nepripojili.

| (11) | Počas prešetrovania strany predložili ďalšie argumenty týkajúce sa údajných rozdielov medzi segmentmi OEM a AM. S cieľom získať relevantnejšie informácie sa rozhodlo o rozšírení vzorky o jedného ďalšieho (veľkého) výrobcu pôsobiaceho v segmente AM. |
| --- | --- |

(11)

Počas prešetrovania strany predložili ďalšie argumenty týkajúce sa údajných rozdielov medzi segmentmi OEM a AM. S cieľom získať relevantnejšie informácie sa rozhodlo o rozšírení vzorky o jedného ďalšieho (veľkého) výrobcu pôsobiaceho v segmente AM.

| (12) | Navrhovatelia žiadali, aby ich mená zostali dôverné z obavy, že by mohli byť vystavení odvetným opatreniam zo strany klientov alebo konkurentov. Komisia dospela k názoru, že skutočne existuje veľká možnosť odvetných opatrení a súhlasila, že mená by mali zostať utajené. Po začatí konania všetky spolupracujúce spoločnosti súhlasili so zverejnením svojich mien ako spolupracovníkov, ale nie, ak to bolo odôvodnené, ako navrhovateľov. |
| --- | --- |

(12)

Navrhovatelia žiadali, aby ich mená zostali dôverné z obavy, že by mohli byť vystavení odvetným opatreniam zo strany klientov alebo konkurentov. Komisia dospela k názoru, že skutočne existuje veľká možnosť odvetných opatrení a súhlasila, že mená by mali zostať utajené. Po začatí konania všetky spolupracujúce spoločnosti súhlasili so zverejnením svojich mien ako spolupracovníkov, ale nie, ak to bolo odôvodnené, ako navrhovateľov.

| (13) | Oznámenie o začatí konania bolo zaslané približne 80 dovozcom a dovozcom/používateľom HK. Doručených bolo 40 odpovedí od spoločností predstavujúcich približne tretinu celkového dovozu z Číny. Dvanásť z týchto odpovedí prišlo od dovozcov a ostatné od dovážajúcich používateľov. Do vzorky bolo vybraných 7 spoločností (5 dovozcov a 2 dovážajúci používatelia). |
| --- | --- |

(13)

Oznámenie o začatí konania bolo zaslané približne 80 dovozcom a dovozcom/používateľom HK. Doručených bolo 40 odpovedí od spoločností predstavujúcich približne tretinu celkového dovozu z Číny. Dvanásť z týchto odpovedí prišlo od dovozcov a ostatné od dovážajúcich používateľov. Do vzorky bolo vybraných 7 spoločností (5 dovozcov a 2 dovážajúci používatelia).

| (14) | Komisia zaslala dotazníky 6 výrobcom v Únii vybraným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom vo vzorke vybraným za ČĽR a tým, ktorí požiadali o individuálne zaobchádzanie (IZ), takisto 7 dovozcom vybraným do vzorky. Okrem toho boli dotazníky zaslané používateľom a iným spolupracujúcim výrobcom. |
| --- | --- |

(14)

Komisia zaslala dotazníky 6 výrobcom v Únii vybraným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom vo vzorke vybraným za ČĽR a tým, ktorí požiadali o individuálne zaobchádzanie (IZ), takisto 7 dovozcom vybraným do vzorky. Okrem toho boli dotazníky zaslané používateľom a iným spolupracujúcim výrobcom.

| (15) | Vyplnené dotazníky doručili 4 čínski vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky a 5 čínski vyvážajúci výrobcovia požadujúci IZ podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Vyplnené dotazníky doručili aj 6 výrobcovia v Únii vybraní do vzorky, 3 dovozcovia neprepojení na žiadneho vyvážajúceho výrobcu, 9 ďalší výrobcovia z EÚ a 13 používatelia. Údaje poskytli aj čínska obchodná komora a dve združenia používateľov. |
| --- | --- |

(15)

Vyplnené dotazníky doručili 4 čínski vyvážajúci výrobcovia vybraní do vzorky a 5 čínski vyvážajúci výrobcovia požadujúci IZ podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Vyplnené dotazníky doručili aj 6 výrobcovia v Únii vybraní do vzorky, 3 dovozcovia neprepojení na žiadneho vyvážajúceho výrobcu, 9 ďalší výrobcovia z EÚ a 13 používatelia. Údaje poskytli aj čínska obchodná komora a dve združenia používateľov.

| (16) | Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie, a vykonala overovanie v priestoroch týchto spoločností:






  a) | Výrobcovia v Únii






  — | Borbet group:
  Borbet Solingen GmbH – Nemecko |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie, a vykonala overovanie v priestoroch týchto spoločností:

a)

Výrobcovia v Únii

—

Borbet group:

Borbet Solingen GmbH – Nemecko

| — | Heyes Lemmerz group:






  — | Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Česká republika |
| --- | --- | --- |

—

Heyes Lemmerz group:

—

Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Česká republika

| — | Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Taliansko |
| --- | --- |

—

Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Taliansko

| — | Ronal group:






  — | Ronal AG – Švajčiarsko |
| --- | --- | --- |

—

Ronal group:

—

Ronal AG – Švajčiarsko

| — | Ronal Polska Sp. z o.o. – Poľsko |
| --- | --- |

—

Ronal Polska Sp. z o.o. – Poľsko

| — | Speedline s.r.l. – Taliansko |
| --- | --- |

—

Speedline s.r.l. – Taliansko

| — | Mapsa S. Coop. L. – Španielsko |
| --- | --- |

—

Mapsa S. Coop. L. – Španielsko

| — | AEZ – Nemecko |
| --- | --- |

—

AEZ – Nemecko

| — | Française de Roues S.A.S.V. – Francúzsko |
| --- | --- |

—

Française de Roues S.A.S.V. – Francúzsko

| b) | Vyvážajúci výrobcovia a ich prepojené spoločnosti v ČĽR






  — | Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding) |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážajúci výrobcovia a ich prepojené spoločnosti v ČĽR

—

Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)

| — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng) |
| --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI) |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)

| — | CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC) |
| --- | --- |

—

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)

| c) | Prepojené spoločnosti v Únii






  — | OZ Deutschland, Biberbach (Nemecko) |
| --- | --- | --- |

c)

Prepojené spoločnosti v Únii

—

OZ Deutschland, Biberbach (Nemecko)

| — | OZ SpA, Bassano del Grappa (Taliansko) |
| --- | --- |

—

OZ SpA, Bassano del Grappa (Taliansko)

| d) | Prepojené spoločnosti v Singapure






  — | OZ Asia |
| --- | --- | --- |

d)

Prepojené spoločnosti v Singapure

—

OZ Asia

| — | YHI Manufacturing |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing

| e) | Používatelia






  — | Renault – Francúzsko |
| --- | --- | --- |

e)

Používatelia

—

Renault – Francúzsko

| — | BMW – Nemecko |
| --- | --- |

—

BMW – Nemecko

| (17) | Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým by sa pravdepodobne nepriznalo THZ, vykonalo sa overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z Turecka ako analogickej krajiny, a to v prevádzkach týchto spoločností:






  f) | Výrobcovia v Turecku






  — | CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým by sa pravdepodobne nepriznalo THZ, vykonalo sa overovanie s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z Turecka ako analogickej krajiny, a to v prevádzkach týchto spoločností:

f)

Výrobcovia v Turecku

—

CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.

| — | Hayes Lemmerz İnci Aluminyum. |
| --- | --- |

—

Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.

3.   Obdobie prešetrovania

| (18) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa uskutočnilo v období od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa uskutočnilo v období od 1. januára 2006 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). |
| --- | --- |

(18)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa uskutočnilo v období od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných na posúdenie ujmy sa uskutočnilo v období od 1. januára 2006 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).

B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

1.   Príslušný výrobok

| (19) | Príslušný výrobok je vymedzený ako hliníkové kolesá motorových vozidiel položiek KN 8701 až 8705, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradených pod kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50. |
| --- | --- |

(19)

Príslušný výrobok je vymedzený ako hliníkové kolesá motorových vozidiel položiek KN 8701 až 8705, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradených pod kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.

| (20) | Príslušný výrobok sa predáva v Únii prostredníctvom dvoch distribučných kanálov: do segmentu pôvodných výrobcov zariadenia (ďalej len „OEM“) a do tzv. segmentu trhu s náhradnými súčiastkami na pozáručný servis (ďalej len „AM“). V segmente OEM organizujú výrobcovia automobilov výberové konania na HK (približne dva roky pred spustením výroby nového modelu automobilu) a zapájajú sa do procesu vývoja nového kolesa, ktoré bude mať ich obchodnú známku. Výrobcovia v Únii aj čínski vývozcovia sa zúčastňujú na rovnakých výberových konaniach. V sektore AM výrobcovia HK navrhujú, vyvíjajú a chránia obchodnou známkou hliníkové kolesá, ktoré sa potom predávajú veľkoobchodným predajcom, maloobchodným predajcom, spoločnostiam, ktoré upravujú automobily, autoservisom atď. |
| --- | --- |

(20)

Príslušný výrobok sa predáva v Únii prostredníctvom dvoch distribučných kanálov: do segmentu pôvodných výrobcov zariadenia (ďalej len „OEM“) a do tzv. segmentu trhu s náhradnými súčiastkami na pozáručný servis (ďalej len „AM“). V segmente OEM organizujú výrobcovia automobilov výberové konania na HK (približne dva roky pred spustením výroby nového modelu automobilu) a zapájajú sa do procesu vývoja nového kolesa, ktoré bude mať ich obchodnú známku. Výrobcovia v Únii aj čínski vývozcovia sa zúčastňujú na rovnakých výberových konaniach. V sektore AM výrobcovia HK navrhujú, vyvíjajú a chránia obchodnou známkou hliníkové kolesá, ktoré sa potom predávajú veľkoobchodným predajcom, maloobchodným predajcom, spoločnostiam, ktoré upravujú automobily, autoservisom atď.

| (21) | Jeden vývozca namietal, že HK určené pre segment OEM by sa mali vylúčiť zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje konanie, pretože sa montujú len na nové automobily, zatiaľ čo HK určené pre segment AM majú nahrádzať kolesá OEM počas životnosti modelu automobilu. Tento argument sám sebe odporuje, pretože potvrdzuje, že „HK pre AM“ sa vyrábajú s rovnakými prevádzkovými vlastnosťami ako „HK pre OEM“. V skutočnosti sa môžu „HK pre AM“ vyrábať odlišnými výrobnými postupmi (3), vo všetkých priemeroch a hmotnostiach, s rôznymi druhmi povrchových úprav atď. Rozdiel medzi HK pre „OEM“ a pre „AM“ súvisí iba s rôznymi distribučnými kanálmi, ktoré sa vyvinuli v automobilovom priemysle pri procese vývoja a návrhu kolesa. Takisto sa vyslovila námietka, že je rozdiel v stanovovaní ceny HK pre OEM a AM, pričom cena HK pre OEM súvisí so zmenami ceny na Londýnskej burze neželezných kovov (ďalej len „LME“). Výrobcovia automobilov skutočne používajú tzv. cenový vzorec s nulovým základom. Tvoria ho tri prvky: 1) cena hliníka (premenná, súvisí s LME), 2) pridaná hodnota, náklady na transformáciu, a 3) pevná prémia za kvalitu. Táto metóda stanovenia ceny sa prispôsobuje potrebám automobilového priemyslu, ale jednotlivé prvky nákladov sú pri HK pre OEM aj pre AM rovnaké. |
| --- | --- |

(21)

Jeden vývozca namietal, že HK určené pre segment OEM by sa mali vylúčiť zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje konanie, pretože sa montujú len na nové automobily, zatiaľ čo HK určené pre segment AM majú nahrádzať kolesá OEM počas životnosti modelu automobilu. Tento argument sám sebe odporuje, pretože potvrdzuje, že „HK pre AM“ sa vyrábajú s rovnakými prevádzkovými vlastnosťami ako „HK pre OEM“. V skutočnosti sa môžu „HK pre AM“ vyrábať odlišnými výrobnými postupmi (3), vo všetkých priemeroch a hmotnostiach, s rôznymi druhmi povrchových úprav atď. Rozdiel medzi HK pre „OEM“ a pre „AM“ súvisí iba s rôznymi distribučnými kanálmi, ktoré sa vyvinuli v automobilovom priemysle pri procese vývoja a návrhu kolesa. Takisto sa vyslovila námietka, že je rozdiel v stanovovaní ceny HK pre OEM a AM, pričom cena HK pre OEM súvisí so zmenami ceny na Londýnskej burze neželezných kovov (ďalej len „LME“). Výrobcovia automobilov skutočne používajú tzv. cenový vzorec s nulovým základom. Tvoria ho tri prvky: 1) cena hliníka (premenná, súvisí s LME), 2) pridaná hodnota, náklady na transformáciu, a 3) pevná prémia za kvalitu. Táto metóda stanovenia ceny sa prispôsobuje potrebám automobilového priemyslu, ale jednotlivé prvky nákladov sú pri HK pre OEM aj pre AM rovnaké.

| (22) | Z toho vyplýva, že hoci HK pre OEM a pre AM majú rôzne distribučné kanály, majú rovnaké fyzikálne aj technické vlastnosti a sú vzájomne zameniteľné. Preto sa teda považujú za jeden homogénny výrobok. Okrem toho sa HK predávajú a dovážajú z Číny v značných množstvách prostredníctvom obidvoch predajných kanálov. Na základe týchto zistení sa predbežne dospelo k záveru, že vylúčenie „HK pre OEM“ zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, nie je odôvodnené. |
| --- | --- |

(22)

Z toho vyplýva, že hoci HK pre OEM a pre AM majú rôzne distribučné kanály, majú rovnaké fyzikálne aj technické vlastnosti a sú vzájomne zameniteľné. Preto sa teda považujú za jeden homogénny výrobok. Okrem toho sa HK predávajú a dovážajú z Číny v značných množstvách prostredníctvom obidvoch predajných kanálov. Na základe týchto zistení sa predbežne dospelo k záveru, že vylúčenie „HK pre OEM“ zo sortimentu výrobkov, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, nie je odôvodnené.

| (23) | Jedna zainteresovaná strana namietala, že by sa mali vyňať kolesá pre motokáry, pretože motokáry by nemali patriť pod položky KN 8701 až 8705. Tejto strane sa však nepodarilo dostatočne preukázať, že motokáry by nemali byť zaradené pod uvedené položky KN, preto sa námietka predbežne zamietla. |
| --- | --- |

(23)

Jedna zainteresovaná strana namietala, že by sa mali vyňať kolesá pre motokáry, pretože motokáry by nemali patriť pod položky KN 8701 až 8705. Tejto strane sa však nepodarilo dostatočne preukázať, že motokáry by nemali byť zaradené pod uvedené položky KN, preto sa námietka predbežne zamietla.

| (24) | Tá istá strana namietala, že zo sortimentu výrobkov by sa mali vylúčiť kolesá na štvorkolesové terénne vozidlá, pretože tieto kolesá sa podstatne líšia od kolies vyrábaných na iné motorové vozidlá. Určité kolesá na štvorkolesové terénne vozidlá by sa však mohli zaradiť pod položky KN 8701 až 8705, a preto sú ich kolesá zahrnuté do sortimentu výrobkov v rámci tohto prešetrovania. V dôsledku toho sa táto námietka predbežne zamietla. |
| --- | --- |

(24)

Tá istá strana namietala, že zo sortimentu výrobkov by sa mali vylúčiť kolesá na štvorkolesové terénne vozidlá, pretože tieto kolesá sa podstatne líšia od kolies vyrábaných na iné motorové vozidlá. Určité kolesá na štvorkolesové terénne vozidlá by sa však mohli zaradiť pod položky KN 8701 až 8705, a preto sú ich kolesá zahrnuté do sortimentu výrobkov v rámci tohto prešetrovania. V dôsledku toho sa táto námietka predbežne zamietla.

2.   Podobný výrobok

| (25) | Zistilo sa, že príslušný výrobok a hliníkové kolesá vyrábané a predávané na domácom trhu ČĽR a na domácom trhu Turecka, ktoré predbežne poslúžilo ako analogická krajina, ako aj hliníkové kolesá, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie v Únii, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(25)

Zistilo sa, že príslušný výrobok a hliníkové kolesá vyrábané a predávané na domácom trhu ČĽR a na domácom trhu Turecka, ktoré predbežne poslúžilo ako analogická krajina, ako aj hliníkové kolesá, ktoré vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie v Únii, majú rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitie. Tieto výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

C.   DUMPING

1.   Trhovohospodárske zaobchádzanie

| (26) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa pri antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týka dovozu s pôvodom v ČĽR, stanovuje normálna hodnota podľa odsekov 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Tieto kritériá možno stručne a len na orientáciu uviesť v súhrnnej forme takto:






  — | obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na signály trhu bez podstatných zásahov štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty, |
| --- | --- | --- |

(26)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa pri antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týka dovozu s pôvodom v ČĽR, stanovuje normálna hodnota podľa odsekov 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Tieto kritériá možno stručne a len na orientáciu uviesť v súhrnnej forme takto:

—

obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na signály trhu bez podstatných zásahov štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty,

| — | firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (IAS) a ktoré sa používajú na všetky účely, |
| --- | --- |

—

firmy majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sú nezávisle auditované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi (IAS) a ktoré sa používajú na všetky účely,

| — | neexistujú výrazné deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva, |
| --- | --- |

—

neexistujú výrazné deformácie prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva,

| — | zákony o konkurze a o majetku zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a |
| --- | --- |

—

zákony o konkurze a o majetku zabezpečujú stabilitu a právnu istotu a

| — | prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb. |
| --- | --- |

—

prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb.

| (27) | Pri tomto prešetrovaní všetky vyvážajúce skupiny vybrané do vzorky požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a vyplnili formulár žiadosti o THZ v rámci určených termínov. |
| --- | --- |

(27)

Pri tomto prešetrovaní všetky vyvážajúce skupiny vybrané do vzorky požiadali o THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a vyplnili formulár žiadosti o THZ v rámci určených termínov.

| (28) | Komisia získala v prípade všetkých vyvážajúcich skupín vybraných do vzorky všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a informácie poskytnuté v žiadosti o THZ si overila v priestoroch príslušných skupín. |
| --- | --- |

(28)

Komisia získala v prípade všetkých vyvážajúcich skupín vybraných do vzorky všetky informácie, ktoré považovala za potrebné, a informácie poskytnuté v žiadosti o THZ si overila v priestoroch príslušných skupín.

| (29) | Prešetrovaním sa zistilo, že THZ sa nemohlo poskytnúť žiadnej zo štyroch skupín čínskych spoločností, pretože žiadna z nich nesplnila všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia z týchto dôvodov. |
| --- | --- |

(29)

Prešetrovaním sa zistilo, že THZ sa nemohlo poskytnúť žiadnej zo štyroch skupín čínskych spoločností, pretože žiadna z nich nesplnila všetky kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia z týchto dôvodov.

| (30) | Ani jednej z vyvážajúcich skupín vybraných do vzorky sa nepodarilo preukázať, že spĺňa kritérium 1 z dôvodu zasahovania štátu do rozhodnutí týkajúcich sa hlavnej suroviny (hliník). |
| --- | --- |

(30)

Ani jednej z vyvážajúcich skupín vybraných do vzorky sa nepodarilo preukázať, že spĺňa kritérium 1 z dôvodu zasahovania štátu do rozhodnutí týkajúcich sa hlavnej suroviny (hliník).

| (31) | V podstate sa zdá, že pri všetkých skupinách vybraných do vzorky sa prevažná väčšina hliníka, ktorý sa používa na výrobu hliníkových kolies, získava na domácom čínskom trhu na základe dlhodobých zmlúv. Ceny vychádzajú z cenových ponúk primárneho hliníka na čínskych spotových trhoch plus transformačný poplatok [a v prípade jednej spoločnosti aj na Šanghajskej burze pre termínované obchody (Shanghai Futures Exchange, ďalej len „SHFE“)]. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na to, že cenová ponuka na spotových trhoch sa vyvíja paralelne s SHFE. |
| --- | --- |

(31)

V podstate sa zdá, že pri všetkých skupinách vybraných do vzorky sa prevažná väčšina hliníka, ktorý sa používa na výrobu hliníkových kolies, získava na domácom čínskom trhu na základe dlhodobých zmlúv. Ceny vychádzajú z cenových ponúk primárneho hliníka na čínskych spotových trhoch plus transformačný poplatok [a v prípade jednej spoločnosti aj na Šanghajskej burze pre termínované obchody (Shanghai Futures Exchange, ďalej len „SHFE“)]. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na to, že cenová ponuka na spotových trhoch sa vyvíja paralelne s SHFE.

| (32) | V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že čínsky štát má primárnu úlohu pri stanovovaní cien primárneho hliníka a viacerými nástrojmi sústavne zasahuje do trhu. |
| --- | --- |

(32)

V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že čínsky štát má primárnu úlohu pri stanovovaní cien primárneho hliníka a viacerými nástrojmi sústavne zasahuje do trhu.

| (33) | Po prvé sa na vývoz primárneho hliníka vzťahuje 17 % DPH (zatiaľ čo pri vývoze hotového tovaru sa DPH vracia) plus 15 % vývozná daň. |
| --- | --- |

(33)

Po prvé sa na vývoz primárneho hliníka vzťahuje 17 % DPH (zatiaľ čo pri vývoze hotového tovaru sa DPH vracia) plus 15 % vývozná daň.

| (34) | Po druhé štát zasahuje do mechanizmu stanovovania cien na burze Shanghai Futures Exchange (SHFE), ktorá je blízka spoločnostiam registrovaným v Číne a čínskym občanom. Toto zasahovanie štátu do mechanizmu stanovovania cien na SHFE súvisí s jeho postavením predajcu primárneho hliníka aj nákupcu prostredníctvom Úradu pre štátne rezervy a iných štátnych orgánov. Štát okrem toho stanovuje denné limity cien prostredníctvom pravidiel SHFE, ktoré schválil štátny regulačný orgán – Čínska regulačná komisia pre cenné papiere (China Securities Regulatory Commission, ďalej len „CSRC“). |
| --- | --- |

(34)

Po druhé štát zasahuje do mechanizmu stanovovania cien na burze Shanghai Futures Exchange (SHFE), ktorá je blízka spoločnostiam registrovaným v Číne a čínskym občanom. Toto zasahovanie štátu do mechanizmu stanovovania cien na SHFE súvisí s jeho postavením predajcu primárneho hliníka aj nákupcu prostredníctvom Úradu pre štátne rezervy a iných štátnych orgánov. Štát okrem toho stanovuje denné limity cien prostredníctvom pravidiel SHFE, ktoré schválil štátny regulačný orgán – Čínska regulačná komisia pre cenné papiere (China Securities Regulatory Commission, ďalej len „CSRC“).

| (35) | Ďalším príkladom zasahovania štátu je nedávny súbor stimulov čínskej vlády zameraný na obmedzenie účinkov hospodárskej krízy. Úrad pre štátne rezervy koncom roku 2008 začal systém nakupovania hliníka od malých taviarní, aby podporil ich činnosť v čase zníženého dopytu vplyvom hospodárskej krízy. Tieto štátom podporované nákupy pohltili väčšinu skladových zásob na domácom trhu, čím sa v prvej polovici roku 2009 zvýšili ceny. |
| --- | --- |

(35)

Ďalším príkladom zasahovania štátu je nedávny súbor stimulov čínskej vlády zameraný na obmedzenie účinkov hospodárskej krízy. Úrad pre štátne rezervy koncom roku 2008 začal systém nakupovania hliníka od malých taviarní, aby podporil ich činnosť v čase zníženého dopytu vplyvom hospodárskej krízy. Tieto štátom podporované nákupy pohltili väčšinu skladových zásob na domácom trhu, čím sa v prvej polovici roku 2009 zvýšili ceny.

| (36) | Považovalo sa to za základný faktor zasahovania štátu do rozhodnutí firiem týkajúcich sa surovín. Súčasný čínsky systém vysokých vývozných ciel a chýbajúceho preplácania DPH na vývoz primárneho hliníka a iných surovín spolu s neexistujúcimi vývoznými daňami a preplácaním DPH na vývoz nadväzujúceho výrobku a zasahovanie štátu do stanovovania cien na SHFE vlastne v podstate viedli k situácii, keď sú čínske ceny hliníka výsledkom zasahovania štátu. Viedlo to k situácii, že z časového hľadiska sa ceny na LME začali výrazne odlišovať od cien na čínskom trhu (4). Od polovice roku 2005 do konca roku 2008 boli ceny na LME výrazne vyššie v porovnaní s čínskymi trhmi, čo zvýrazňovalo neexistujúcu zmysluplnú arbitráž medzi čínskymi trhmi a trhmi ostatného sveta. |
| --- | --- |

(36)

Považovalo sa to za základný faktor zasahovania štátu do rozhodnutí firiem týkajúcich sa surovín. Súčasný čínsky systém vysokých vývozných ciel a chýbajúceho preplácania DPH na vývoz primárneho hliníka a iných surovín spolu s neexistujúcimi vývoznými daňami a preplácaním DPH na vývoz nadväzujúceho výrobku a zasahovanie štátu do stanovovania cien na SHFE vlastne v podstate viedli k situácii, keď sú čínske ceny hliníka výsledkom zasahovania štátu. Viedlo to k situácii, že z časového hľadiska sa ceny na LME začali výrazne odlišovať od cien na čínskom trhu (4). Od polovice roku 2005 do konca roku 2008 boli ceny na LME výrazne vyššie v porovnaní s čínskymi trhmi, čo zvýrazňovalo neexistujúcu zmysluplnú arbitráž medzi čínskymi trhmi a trhmi ostatného sveta.

| (37) | Opakované štátom navodené deformácie čínskych cien primárneho hliníka teda ovplyvňujú rozhodnutia čínskych výrobcov hliníkových kolies pri získavaní surovín. Títo výrobcovia majú z týchto deformácií ešte jednu výhodu v tom zmysle, že bežne nakupujú na čínskom trhu od miestnych dodávateľov, pričom ako referenčnú hodnotu používajú čínske ceny na spotových trhoch (alebo SHFE), ale keď sú ceny na čínskom trhu vyššie v dôsledku zásahu štátu, môžu nakúpiť určité množstvá aj za ceny na LME. |
| --- | --- |

(37)

Opakované štátom navodené deformácie čínskych cien primárneho hliníka teda ovplyvňujú rozhodnutia čínskych výrobcov hliníkových kolies pri získavaní surovín. Títo výrobcovia majú z týchto deformácií ešte jednu výhodu v tom zmysle, že bežne nakupujú na čínskom trhu od miestnych dodávateľov, pričom ako referenčnú hodnotu používajú čínske ceny na spotových trhoch (alebo SHFE), ale keď sú ceny na čínskom trhu vyššie v dôsledku zásahu štátu, môžu nakúpiť určité množstvá aj za ceny na LME.

| (38) | Okrem opísanej celkovej situácie tri ďalšie skupiny nespĺňajú ďalšie požiadavky kritéria 1 vzhľadom na značné zasahovanie štátu týkajúce sa dôležitých obchodných rozhodnutí. V prípade jednej skupiny má spoločnosť vo vlastníctve štátu pri určitých významných rozhodnutiach právo veta neprimerané k jej vlastníckemu podielu vo dvoch z jej spoločností. V prípade väčšiny spoločností inej skupiny významné rozhodnutia podliehajú výraznému zasahovaniu štátu buď preto, že sú v 100 % vlastníctve štátu, alebo preto, že riaditeľ zastupujúci akcionára vo vlastníctve štátu má pri významných rozhodnutiach spoločnosti právo veta. Napriek tomu, že spoločnosti tvrdili opak, prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že miestny štátny úrad práce má právo veta, ktoré sa týka zamestnávania pracovníkov vo dvoch z týchto spoločností. A napokon v prípade tretej skupiny rodina, ktorá kontroluje skupinu, má väzby na vládnucu stranu a jedna zo spoločností, ktoré patria k tejto skupine, podlieha zasahovaniu štátu pri určitých významných rozhodnutiach vzhľadom na to, že riaditeľ, ktorý zastupuje akcionára vo vlastníctve štátu, má pri významných rozhodnutiach spoločnosti právo veta. |
| --- | --- |

(38)

Okrem opísanej celkovej situácie tri ďalšie skupiny nespĺňajú ďalšie požiadavky kritéria 1 vzhľadom na značné zasahovanie štátu týkajúce sa dôležitých obchodných rozhodnutí. V prípade jednej skupiny má spoločnosť vo vlastníctve štátu pri určitých významných rozhodnutiach právo veta neprimerané k jej vlastníckemu podielu vo dvoch z jej spoločností. V prípade väčšiny spoločností inej skupiny významné rozhodnutia podliehajú výraznému zasahovaniu štátu buď preto, že sú v 100 % vlastníctve štátu, alebo preto, že riaditeľ zastupujúci akcionára vo vlastníctve štátu má pri významných rozhodnutiach spoločnosti právo veta. Napriek tomu, že spoločnosti tvrdili opak, prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že miestny štátny úrad práce má právo veta, ktoré sa týka zamestnávania pracovníkov vo dvoch z týchto spoločností. A napokon v prípade tretej skupiny rodina, ktorá kontroluje skupinu, má väzby na vládnucu stranu a jedna zo spoločností, ktoré patria k tejto skupine, podlieha zasahovaniu štátu pri určitých významných rozhodnutiach vzhľadom na to, že riaditeľ, ktorý zastupuje akcionára vo vlastníctve štátu, má pri významných rozhodnutiach spoločnosti právo veta.

| (39) | V prípade jednej skupiny dochádza k jednoznačnému porušovaniu základných zásad účtovníctva vo všetkých jej spoločnostiach. Konkrétne sa nedodržiavali štandardy IAS 1 (Predkladanie finančných výkazov), IAS 12 (Dane z príjmov) a IAS 16 (Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia). Preto sa usudzuje, že účtovníctvo nebolo spracované a neprešlo auditom podľa Medzinárodných účtovných štandardov. V prípade inej skupiny zistili útvary Komisie nesúlad so štandardmi IAS 1 a IAS 31. |
| --- | --- |

(39)

V prípade jednej skupiny dochádza k jednoznačnému porušovaniu základných zásad účtovníctva vo všetkých jej spoločnostiach. Konkrétne sa nedodržiavali štandardy IAS 1 (Predkladanie finančných výkazov), IAS 12 (Dane z príjmov) a IAS 16 (Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia). Preto sa usudzuje, že účtovníctvo nebolo spracované a neprešlo auditom podľa Medzinárodných účtovných štandardov. V prípade inej skupiny zistili útvary Komisie nesúlad so štandardmi IAS 1 a IAS 31.

| (40) | V prípade jednej skupiny sa vyskytujú jednoznačné deformácie v súvislosti s právami na užívanie pozemkov a nadobúdaním nehnuteľného majetku pri niekoľkých spoločnostiach a väčšina spoločností patriacich do tejto skupiny mala výhodu preferenčných daňových režimov, vracania daní a dotácií, ktoré predstavovali deformácie prenesené zo systému netrhového hospodárstva. Tieto deformácie boli výrazné, zistené napríklad vo vzťahu k obratu. |
| --- | --- |

(40)

V prípade jednej skupiny sa vyskytujú jednoznačné deformácie v súvislosti s právami na užívanie pozemkov a nadobúdaním nehnuteľného majetku pri niekoľkých spoločnostiach a väčšina spoločností patriacich do tejto skupiny mala výhodu preferenčných daňových režimov, vracania daní a dotácií, ktoré predstavovali deformácie prenesené zo systému netrhového hospodárstva. Tieto deformácie boli výrazné, zistené napríklad vo vzťahu k obratu.

| (41) | Pokiaľ ide o ďalšiu skupinu vybranú do vzorky, tri z jej spoločností mali výhodu preferenčných daňových systémov, ktoré predstavovali deformácie prenesené zo systému netrhového hospodárstva. Tieto deformácie sa môžu považovať za výrazné napríklad vo vzťahu k obratu. |
| --- | --- |

(41)

Pokiaľ ide o ďalšiu skupinu vybranú do vzorky, tri z jej spoločností mali výhodu preferenčných daňových systémov, ktoré predstavovali deformácie prenesené zo systému netrhového hospodárstva. Tieto deformácie sa môžu považovať za výrazné napríklad vo vzťahu k obratu.

| (42) | V prípade inej skupiny sa takisto zdá, že dve z jej spoločností nespĺňajú kritérium 3. Prvá uhradila právo na užívanie pozemkov so značným omeškaním po dni splatnosti bez akýchkoľvek sankcií napriek skutočnosti, že sankcie boli v zmluve jasne uvedené. To znamenalo priamu podporu štátu (ktorý je skutočným vlastníkom pozemku) v počiatočnej fáze činnosti spoločnosti. Pokiaľ ide o druhú spoločnosť, bola založená po kúpe majetku výrobcu hliníkových kolies vo vlastníctve štátu za netrhových podmienok, ktoré sa premietli do nenáležitej výhody v počiatočnej fáze existencie spoločnosti. |
| --- | --- |

(42)

V prípade inej skupiny sa takisto zdá, že dve z jej spoločností nespĺňajú kritérium 3. Prvá uhradila právo na užívanie pozemkov so značným omeškaním po dni splatnosti bez akýchkoľvek sankcií napriek skutočnosti, že sankcie boli v zmluve jasne uvedené. To znamenalo priamu podporu štátu (ktorý je skutočným vlastníkom pozemku) v počiatočnej fáze činnosti spoločnosti. Pokiaľ ide o druhú spoločnosť, bola založená po kúpe majetku výrobcu hliníkových kolies vo vlastníctve štátu za netrhových podmienok, ktoré sa premietli do nenáležitej výhody v počiatočnej fáze existencie spoločnosti.

| (43) | Skupina namietala, že kúpa majetku od výrobcu vo vlastníctve štátu sa uskutočnila za trhových podmienok. Strane sa však nepodarilo preukázať, že celá transakcia sa môže považovať za transakciu bez deformácií prenesených z bývalého systému netrhového hospodárstva. |
| --- | --- |

(43)

Skupina namietala, že kúpa majetku od výrobcu vo vlastníctve štátu sa uskutočnila za trhových podmienok. Strane sa však nepodarilo preukázať, že celá transakcia sa môže považovať za transakciu bez deformácií prenesených z bývalého systému netrhového hospodárstva.

| (44) | A napokon spoločnosti patriace do ďalšej skupiny mali výhodu značných daňových úľav a finančnej podpory, ktoré mali výrazný vplyv na ich finančnú situáciu zisťovanú napríklad vo vzťahu k obratu. |
| --- | --- |

(44)

A napokon spoločnosti patriace do ďalšej skupiny mali výhodu značných daňových úľav a finančnej podpory, ktoré mali výrazný vplyv na ich finančnú situáciu zisťovanú napríklad vo vzťahu k obratu.

| (45) | Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení týkajúcich sa THZ príslušným vyvážajúcim skupinám v ČĽR, orgánom ČĽR, čínskej obchodnej komore a navrhovateľovi. Dostali takisto príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie, ak boli na to osobitné dôvody. |
| --- | --- |

(45)

Komisia oficiálne oznámila výsledky zistení týkajúcich sa THZ príslušným vyvážajúcim skupinám v ČĽR, orgánom ČĽR, čínskej obchodnej komore a navrhovateľovi. Dostali takisto príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie, ak boli na to osobitné dôvody.

| (46) | Jedna skupina poukázala na skutočnosť, že Komisii sa nepodarilo rozhodnúť o poskytnutí THZ v lehote troch mesiacov stanovenej v základnom nariadení, pričom namietala, že vývozcovia podnikli v tejto lehote všetky potrebné kroky, aby Komisii umožnili zistiť, aký účinok by mohlo mať jej rozhodnutie o tomto štatúte na výpočet dumpingového rozpätia. Inými slovami, namieta sa, že THZ by sa malo posúdiť v lehote troch mesiacov vždy, keď boli vyplnené antidumpingové dotazníky doručené v danej lehote. Inak existuje riziko, že informácie poskytnuté v antidumpingovom dotazníku môžu mať vplyv na rozhodnutie poskytnúť THZ. |
| --- | --- |

(46)

Jedna skupina poukázala na skutočnosť, že Komisii sa nepodarilo rozhodnúť o poskytnutí THZ v lehote troch mesiacov stanovenej v základnom nariadení, pričom namietala, že vývozcovia podnikli v tejto lehote všetky potrebné kroky, aby Komisii umožnili zistiť, aký účinok by mohlo mať jej rozhodnutie o tomto štatúte na výpočet dumpingového rozpätia. Inými slovami, namieta sa, že THZ by sa malo posúdiť v lehote troch mesiacov vždy, keď boli vyplnené antidumpingové dotazníky doručené v danej lehote. Inak existuje riziko, že informácie poskytnuté v antidumpingovom dotazníku môžu mať vplyv na rozhodnutie poskytnúť THZ.

| (47) | V podmienkach tohto prípadu však treba zdôrazniť, že rozhodnutie o THZ nebolo možné prijať v lehote 3 mesiacov, pretože väčšina informácií týkajúcich sa THZ sa zozbierala počas overovacích návštev, ktoré sa skončili po uplynutí trojmesačnej lehoty. Ako sa už vysvetlilo, rozhodnutie neposkytnúť THZ vyvážajúcim skupinám v každom prípade vyplývalo výlučne z dôkladného posúdenia 5 relevantných kritérií THZ stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(47)

V podmienkach tohto prípadu však treba zdôrazniť, že rozhodnutie o THZ nebolo možné prijať v lehote 3 mesiacov, pretože väčšina informácií týkajúcich sa THZ sa zozbierala počas overovacích návštev, ktoré sa skončili po uplynutí trojmesačnej lehoty. Ako sa už vysvetlilo, rozhodnutie neposkytnúť THZ vyvážajúcim skupinám v každom prípade vyplývalo výlučne z dôkladného posúdenia 5 relevantných kritérií THZ stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (48) | V súvislosti s kritériom 1 sa namietalo, že v skutočnosti existuje arbitráž medzi čínskymi trhmi a LME, pretože počas obdobia prešetrovania došlo k určitému menšiemu vývozu hliníka z Číny/dovozu do Číny. Tento argument nie je možné prijať vzhľadom na rozdielne cenové úrovne na čínskych trhoch a na LME. |
| --- | --- |

(48)

V súvislosti s kritériom 1 sa namietalo, že v skutočnosti existuje arbitráž medzi čínskymi trhmi a LME, pretože počas obdobia prešetrovania došlo k určitému menšiemu vývozu hliníka z Číny/dovozu do Číny. Tento argument nie je možné prijať vzhľadom na rozdielne cenové úrovne na čínskych trhoch a na LME.

| (49) | Pokiaľ ide o kritérium 2, vyskytlo sa niekoľko otázok súvisiacich s istou nezlučiteľnosťou s rôznymi štandardmi IAS, ktoré Komisia zistila v účtovníctve dvoch spoločností. Žiadny z predložených argumentov však neumožňuje dospieť k záveru, že by ktorákoľvek z týchto dvoch spoločností mala prehľadný súbor účtovných záznamov, ktorý by prešiel nezávislým auditom podľa medzinárodných účtovných štandardov. |
| --- | --- |

(49)

Pokiaľ ide o kritérium 2, vyskytlo sa niekoľko otázok súvisiacich s istou nezlučiteľnosťou s rôznymi štandardmi IAS, ktoré Komisia zistila v účtovníctve dvoch spoločností. Žiadny z predložených argumentov však neumožňuje dospieť k záveru, že by ktorákoľvek z týchto dvoch spoločností mala prehľadný súbor účtovných záznamov, ktorý by prešiel nezávislým auditom podľa medzinárodných účtovných štandardov.

| (50) | Vo vzťahu ku kritériu 3 bolo predložených niekoľko argumentov. Predovšetkým sa namietalo, že vplyv finančnej podpory, práv k pozemkom a iné výhody, ako sú daňové úľavy, nespôsobujú významnú deformáciu finančnej situácie spoločností. Tento argument nie je možné prijať, pretože vplyv týchto systémov je významný, ak sa zisťuje vo vzťahu k obratu. |
| --- | --- |

(50)

Vo vzťahu ku kritériu 3 bolo predložených niekoľko argumentov. Predovšetkým sa namietalo, že vplyv finančnej podpory, práv k pozemkom a iné výhody, ako sú daňové úľavy, nespôsobujú významnú deformáciu finančnej situácie spoločností. Tento argument nie je možné prijať, pretože vplyv týchto systémov je významný, ak sa zisťuje vo vzťahu k obratu.

| (51) | Poukázalo sa aj na to, že viaceré systémy podpory a fiškálnych výhod neboli určené osobitne pre konkrétnu spoločnosť, a preto sa nemôžu považovať za spôsobené prenosom zo systému netrhového hospodárstva. V tomto smere treba zdôrazniť, že analýza v rámci THZ sa týka skutočnosti, či existuje zasahovanie štátu a či je v prípade určitej spoločnosti osobitné, alebo nie je. V každom prípade je skutkový základ tohto tvrdenia nesprávny. Výhody, ktoré požívajú spoločnosti v tomto prípade, sa môžu považovať za osobitné pre konkrétnu spoločnosť, pretože sú všetky zacielené na určitý druh spoločností: napr. na to, či ide o zahraničnú spoločnosť, na to, či má sídlo v danej oblasti a či viedla rokovania ad hoc s miestnymi orgánmi s cieľom získať dotácie, či nakupuje domáce zariadenia, modernizuje technológiu, zúčastňuje sa na veľtrhoch, investuje do výskumu a vývoja atď. |
| --- | --- |

(51)

Poukázalo sa aj na to, že viaceré systémy podpory a fiškálnych výhod neboli určené osobitne pre konkrétnu spoločnosť, a preto sa nemôžu považovať za spôsobené prenosom zo systému netrhového hospodárstva. V tomto smere treba zdôrazniť, že analýza v rámci THZ sa týka skutočnosti, či existuje zasahovanie štátu a či je v prípade určitej spoločnosti osobitné, alebo nie je. V každom prípade je skutkový základ tohto tvrdenia nesprávny. Výhody, ktoré požívajú spoločnosti v tomto prípade, sa môžu považovať za osobitné pre konkrétnu spoločnosť, pretože sú všetky zacielené na určitý druh spoločností: napr. na to, či ide o zahraničnú spoločnosť, na to, či má sídlo v danej oblasti a či viedla rokovania ad hoc s miestnymi orgánmi s cieľom získať dotácie, či nakupuje domáce zariadenia, modernizuje technológiu, zúčastňuje sa na veľtrhoch, investuje do výskumu a vývoja atď.

| (52) | A napokon sa predložila námietka, že úľavy na daniach z príjmu a odpočty pre zahraničné spoločnosti, ktoré nadobudli účinnosť v roku 2005, nepredstavujú deformáciu prenesenú zo systému netrhového hospodárstva. Tento výklad nie je možné prijať. Kritérium 3 sa vlastne netýka časovo obmedzených činností (do roku 1998, keď Čína začala uplatňovať pravidlá trhového hospodárstva) ani ich rozsahu, ale činností, ktoré predstavujú zasahovanie štátu do formovania podnikateľského prostredia prostredníctvom opatrení, ktoré sú typické pre netrhové hospodárstvo, ako sú napr. diskriminačné sadzby dane. |
| --- | --- |

(52)

A napokon sa predložila námietka, že úľavy na daniach z príjmu a odpočty pre zahraničné spoločnosti, ktoré nadobudli účinnosť v roku 2005, nepredstavujú deformáciu prenesenú zo systému netrhového hospodárstva. Tento výklad nie je možné prijať. Kritérium 3 sa vlastne netýka časovo obmedzených činností (do roku 1998, keď Čína začala uplatňovať pravidlá trhového hospodárstva) ani ich rozsahu, ale činností, ktoré predstavujú zasahovanie štátu do formovania podnikateľského prostredia prostredníctvom opatrení, ktoré sú typické pre netrhové hospodárstvo, ako sú napr. diskriminačné sadzby dane.

| (53) | Na základe uvedených skutočností žiadna zo spoločností ČĽR, ktoré požiadali o THZ, nedokázala preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného naradenia. Dospelo sa preto k záveru, že všetkým týmto spoločnostiam by sa malo THZ zamietnuť. Konzultoval sa poradný výbor, ktorý proti týmto záverom nenamietal. |
| --- | --- |

(53)

Na základe uvedených skutočností žiadna zo spoločností ČĽR, ktoré požiadali o THZ, nedokázala preukázať, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného naradenia. Dospelo sa preto k záveru, že všetkým týmto spoločnostiam by sa malo THZ zamietnuť. Konzultoval sa poradný výbor, ktorý proti týmto záverom nenamietal.

2.   Individuálne zaobchádzanie

| (54) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa v prípade zavedenia cla pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia, zavádza clo pre celú krajinu, s výnimkou prípadov, keď spoločnosti môžu podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia preukázať, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja, sú stanovené slobodne, prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb a že v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení. |
| --- | --- |

(54)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa v prípade zavedenia cla pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 7 základného nariadenia, zavádza clo pre celú krajinu, s výnimkou prípadov, keď spoločnosti môžu podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia preukázať, že ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja, sú stanovené slobodne, prepočty výmenných kurzov sa vykonávajú na základe trhových sadzieb a že v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení.

| (55) | Všetky vyvážajúce skupiny, ktoré požiadali o THZ, požadovali aj individuálne zaobchádzanie v prípade, že sa im neposkytne THZ. Na základe dostupných informácií sa predbežne stanovilo, že dve zo štyroch skupín v ČĽR vybraných do vzorky spĺňajú všetky požiadavky na individuálne zaobchádzanie. Dvom skupinám vybraným do vzorky sa individuálne zaobchádzanie odoprelo. Zasahovanie štátu do skupín CITIC Dicastal a Baoding je v skutočnosti také, že v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom umožňuje obchádzanie opatrení, najmä so zreteľom na skutočnosť, že tieto dve skupiny majú dva spoločné podniky, ktoré vyrábajú príslušný výrobok. |
| --- | --- |

(55)

Všetky vyvážajúce skupiny, ktoré požiadali o THZ, požadovali aj individuálne zaobchádzanie v prípade, že sa im neposkytne THZ. Na základe dostupných informácií sa predbežne stanovilo, že dve zo štyroch skupín v ČĽR vybraných do vzorky spĺňajú všetky požiadavky na individuálne zaobchádzanie. Dvom skupinám vybraným do vzorky sa individuálne zaobchádzanie odoprelo. Zasahovanie štátu do skupín CITIC Dicastal a Baoding je v skutočnosti také, že v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom umožňuje obchádzanie opatrení, najmä so zreteľom na skutočnosť, že tieto dve skupiny majú dva spoločné podniky, ktoré vyrábajú príslušný výrobok.

| (56) | Zo štyroch vyvážajúcich skupín v ČĽR vybraných do vzorky by sa malo individuálne zaobchádzanie poskytnúť týmto skupinám:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(56)

Zo štyroch vyvážajúcich skupín v ČĽR vybraných do vzorky by sa malo individuálne zaobchádzanie poskytnúť týmto skupinám:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

3.   Normálna hodnota

3.1.   Výber analogickej krajiny

| (57) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neposkytne THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine. |
| --- | --- |

(57)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým sa neposkytne THZ, musí stanoviť na základe domácich cien alebo vytvorenej normálnej hodnoty v analogickej krajine.

| (58) | Komisia v oznámení o začatí konania uviedla svoj úmysel použiť na účely stanovenia normálnej hodnoty ako vhodnú analogickú krajinu Turecko a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili. |
| --- | --- |

(58)

Komisia v oznámení o začatí konania uviedla svoj úmysel použiť na účely stanovenia normálnej hodnoty ako vhodnú analogickú krajinu Turecko a vyzvala zainteresované strany, aby sa k tomu vyjadrili.

| (59) | Voči tomuto výberu namietal len jeden vývozca, ktorý navrhol ako alternatívnu krajinu Malajziu, ale neskôr konštatoval, že malajské spoločnosti nie sú ochotné spolupracovať s Komisiou. |
| --- | --- |

(59)

Voči tomuto výberu namietal len jeden vývozca, ktorý navrhol ako alternatívnu krajinu Malajziu, ale neskôr konštatoval, že malajské spoločnosti nie sú ochotné spolupracovať s Komisiou.

| (60) | Komisia preskúmala, či je Turecko vhodnou analogickou krajinou. Dospelo sa k záveru, že Turecko s piatimi vnútroštátnymi výrobcami a značným dovozom z tretích krajín je trhom s vysokou úrovňou hospodárskej súťaže. Okrem toho medzi výrobcami v Turecku a v Čínskej ľudovej republike neexistovali žiadne významnejšie rozdiely vo výrobnom procese. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa v rámci prešetrovania nepreukázal žiadny dôvod, pre ktorý by sa mohlo usudzovať, že Turecko nie je vhodné na účely stanovenia normálnej hodnoty. Okrem toho tureckí výrobcovia predávajú také druhy výrobkov, ktoré sú porovnateľné s výrobkami, ktoré vyváža ČĽR. |
| --- | --- |

(60)

Komisia preskúmala, či je Turecko vhodnou analogickou krajinou. Dospelo sa k záveru, že Turecko s piatimi vnútroštátnymi výrobcami a značným dovozom z tretích krajín je trhom s vysokou úrovňou hospodárskej súťaže. Okrem toho medzi výrobcami v Turecku a v Čínskej ľudovej republike neexistovali žiadne významnejšie rozdiely vo výrobnom procese. So zreteľom na uvedené skutočnosti sa v rámci prešetrovania nepreukázal žiadny dôvod, pre ktorý by sa mohlo usudzovať, že Turecko nie je vhodné na účely stanovenia normálnej hodnoty. Okrem toho tureckí výrobcovia predávajú také druhy výrobkov, ktoré sú porovnateľné s výrobkami, ktoré vyváža ČĽR.

| (61) | Dotazník odoslaný všetkým výrobcom hliníkových kolies v Turecku vyplnili dvaja výrobcovia z Turecka. |
| --- | --- |

(61)

Dotazník odoslaný všetkým výrobcom hliníkových kolies v Turecku vyplnili dvaja výrobcovia z Turecka.

| (62) | Údaje poskytnuté v odpovediach spolupracujúcich tureckých výrobcov sa overili na mieste, pričom sa zistilo, že ide o spoľahlivé informácie, z ktorých môže normálna hodnota vychádzať. |
| --- | --- |

(62)

Údaje poskytnuté v odpovediach spolupracujúcich tureckých výrobcov sa overili na mieste, pričom sa zistilo, že ide o spoľahlivé informácie, z ktorých môže normálna hodnota vychádzať.

| (63) | Predbežne sa preto dospelo k záveru, že Turecko je vhodnou analogickou krajinou v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(63)

Predbežne sa preto dospelo k záveru, že Turecko je vhodnou analogickou krajinou v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

3.2.   Stanovenie normálnej hodnoty

| (64) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine takto: |
| --- | --- |

(64)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcu v analogickej krajine takto:

| (65) | Príslušný výrobok sa predával v reprezentatívnych množstvách na tureckom domácom trhu. |
| --- | --- |

(65)

Príslušný výrobok sa predával v reprezentatívnych množstvách na tureckom domácom trhu.

| (66) | Analyzovalo sa, či sa to môže považovať za predaj v bežnom obchode podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každý druh výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania. |
| --- | --- |

(66)

Analyzovalo sa, či sa to môže považovať za predaj v bežnom obchode podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každý druh výrobku stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania.

| (67) | Keď objem predaja určitého druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovnala alebo bola vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja daného druhu výrobku a keď sa vážená priemerná cena daného druhu výrobku rovnala výrobným nákladom alebo bola vyššia, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážená priemerná cena celkového domáceho predaja daného druhu výrobku, ktorý sa uskutočnil počas OP, bez ohľadu na to, či bol predaj ziskový, alebo nie. |
| --- | --- |

(67)

Keď objem predaja určitého druhu výrobku predaného za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovnala alebo bola vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja daného druhu výrobku a keď sa vážená priemerná cena daného druhu výrobku rovnala výrobným nákladom alebo bola vyššia, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážená priemerná cena celkového domáceho predaja daného druhu výrobku, ktorý sa uskutočnil počas OP, bez ohľadu na to, či bol predaj ziskový, alebo nie.

| (68) | Keď objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja daného druhu výrobku alebo menej, alebo keď bola vážená priemerná cena daného druhu výrobku nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer ziskového predaja len daného druhu výrobku. |
| --- | --- |

(68)

Keď objem ziskového predaja určitého druhu výrobku predstavoval 80 % celkového objemu predaja daného druhu výrobku alebo menej, alebo keď bola vážená priemerná cena daného druhu výrobku nižšia ako výrobné náklady, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer ziskového predaja len daného druhu výrobku.

| (69) | V prípade jedného druhu výrobku, pri ktorom sa neuskutočnil žiadny ziskový predaj, normálna hodnota vychádzala z výrobných nákladov daného druhu výrobku predaného na domácom trhu plus predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA náklady“) a primeraná hodnota zisku na domácom trhu. |
| --- | --- |

(69)

V prípade jedného druhu výrobku, pri ktorom sa neuskutočnil žiadny ziskový predaj, normálna hodnota vychádzala z výrobných nákladov daného druhu výrobku predaného na domácom trhu plus predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA náklady“) a primeraná hodnota zisku na domácom trhu.

| (70) | A napokon pri obmedzenom počte druhov výrobkov sa normálna hodnota vypočítala na základe normálnej hodnoty porovnateľných druhov výrobkov, pričom sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť fyzikálne rozdiely. |
| --- | --- |

(70)

A napokon pri obmedzenom počte druhov výrobkov sa normálna hodnota vypočítala na základe normálnej hodnoty porovnateľných druhov výrobkov, pričom sa vykonali úpravy s cieľom zohľadniť fyzikálne rozdiely.

3.3.   Vývozné ceny

| (71) | Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Únii, sa vývozná cena stanovila podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia, teda na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. |
| --- | --- |

(71)

Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Únii, sa vývozná cena stanovila podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia, teda na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.

| (72) | V prípadoch, keď sa predaj uskutočňoval cez prepojeného dovozcu alebo obchodníka, sa vývozné ceny stanovili v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien ďalšieho predaja tohto prepojeného dovozcu alebo obchodníka prvému nezávislému zákazníkovi v Únii. Vykonali sa úpravy všetkých nákladov vynaložených medzi dovozom a ďalším predajom vrátane nákladov na predaj, všeobecných i administratívnych nákladov a zisku. Pokiaľ ide o ziskové rozpätie, použil sa pri jeho výpočte zisk neprepojeného dovozcu/obchodníka príslušného výrobku, pretože skutočný zisk prepojeného dovozcu/obchodníka sa v dôsledku vzťahu medzi vyvážajúcimi výrobcami a prepojeným dovozcom/obchodníkom nepokladal za spoľahlivý. |
| --- | --- |

(72)

V prípadoch, keď sa predaj uskutočňoval cez prepojeného dovozcu alebo obchodníka, sa vývozné ceny stanovili v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien ďalšieho predaja tohto prepojeného dovozcu alebo obchodníka prvému nezávislému zákazníkovi v Únii. Vykonali sa úpravy všetkých nákladov vynaložených medzi dovozom a ďalším predajom vrátane nákladov na predaj, všeobecných i administratívnych nákladov a zisku. Pokiaľ ide o ziskové rozpätie, použil sa pri jeho výpočte zisk neprepojeného dovozcu/obchodníka príslušného výrobku, pretože skutočný zisk prepojeného dovozcu/obchodníka sa v dôsledku vzťahu medzi vyvážajúcimi výrobcami a prepojeným dovozcom/obchodníkom nepokladal za spoľahlivý.

3.4.   Porovnanie

| (73) | Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny, a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(73)

Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na základe cien zo závodu. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny, a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia.

| (74) | Porovnanie cien kolies vyvážaných z ČĽR a kolies predávaných na tureckom trhu spolupracujúcimi tureckými výrobcami sa vykonalo na základe rozlíšenia medzi predajom OEM a predajom na trh s náhradnými súčiastkami pre pozáručný servis. |
| --- | --- |

(74)

Porovnanie cien kolies vyvážaných z ČĽR a kolies predávaných na tureckom trhu spolupracujúcimi tureckými výrobcami sa vykonalo na základe rozlíšenia medzi predajom OEM a predajom na trh s náhradnými súčiastkami pre pozáručný servis.

| (75) | Okrem uvedeného sa vykonali príslušné úpravy týkajúce sa prepravných, poistných, manipulačných a vedľajších nákladov, balenia, úverových a bankových poplatkov a nepriameho zdanenia vo všetkých prípadoch, v ktorých sa to považovalo za primerané, správne a podložené overenými dôkazmi. |
| --- | --- |

(75)

Okrem uvedeného sa vykonali príslušné úpravy týkajúce sa prepravných, poistných, manipulačných a vedľajších nákladov, balenia, úverových a bankových poplatkov a nepriameho zdanenia vo všetkých prípadoch, v ktorých sa to považovalo za primerané, správne a podložené overenými dôkazmi.

4.   Dumpingové rozpätia

4.1.   Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vybraných do vzorky, ktorým sa poskytlo IZ

| (76) | V prípade dvoch spoločností vybraných do vzorky, ktorým sa poskytlo IZ, sa dumpingové rozpätia stanovili porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre tureckých výrobcov, ktorí v plnej miere spolupracovali, s váženou priemernou vývoznou cenou do Únie každej spoločnosti podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(76)

V prípade dvoch spoločností vybraných do vzorky, ktorým sa poskytlo IZ, sa dumpingové rozpätia stanovili porovnaním váženej priemernej normálnej hodnoty stanovenej pre tureckých výrobcov, ktorí v plnej miere spolupracovali, s váženou priemernou vývoznou cenou do Únie každej spoločnosti podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia.

| (77) | Dumpingové rozpätia vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením sú:






  Spoločnosť | Dumpingové rozpätie |
| --- | --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd | 36,7 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 61,8 % |

(77)

Dumpingové rozpätia vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením sú:

Spoločnosť

Dumpingové rozpätie

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

36,7 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

61,8 %

4.2.   Pre všetkých ostatných spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov

| (78) | Dumpingové rozpätie pre spoločnosti vybrané do vzorky, ktorým sa neposkytlo THZ ani IZ, a pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, sa vypočítalo ako vážený priemer výsledkov všetkých spoločností vybraných do vzorky. Pre dve spoločnosti, ktorým sa nepriznalo THZ ani IZ, bol výpočet uskutočnený rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v odôvodnení 76. Dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením je 48,7 %. |
| --- | --- |

(78)

Dumpingové rozpätie pre spoločnosti vybrané do vzorky, ktorým sa neposkytlo THZ ani IZ, a pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, sa vypočítalo ako vážený priemer výsledkov všetkých spoločností vybraných do vzorky. Pre dve spoločnosti, ktorým sa nepriznalo THZ ani IZ, bol výpočet uskutočnený rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v odôvodnení 76. Dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením je 48,7 %.

4.3.   Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov

| (79) | Vzhľadom na to, že spolupráca zo strany ČĽR bola veľmi intenzívna, dumpingové rozpätie pre celú krajinu platné pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR sa vypočítalo pomocou najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného na základe operácií, ktoré uskutočnil jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Zostatkové dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením teda dosahuje 69,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Vzhľadom na to, že spolupráca zo strany ČĽR bola veľmi intenzívna, dumpingové rozpätie pre celú krajinu platné pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR sa vypočítalo pomocou najvyššieho dumpingového rozpätia stanoveného na základe operácií, ktoré uskutočnil jeden spolupracujúci vyvážajúci výrobca. Zostatkové dumpingové rozpätie vyjadrené v percentách dovoznej ceny na hranici Európskej únie pred preclením teda dosahuje 69,3 %.

D.   UJMA

1.   Výroba v Únii

| (80) | Hliníkové kolesá vyrába približne 30 spoločností, ktoré sa nachádzajú v mnohých krajinách EÚ. Spoločnosti, ktoré podporili podnet a spolupracovali pri prešetrovaní, predstavovali viac ako 85 % celkovej výroby v Únii v OP. |
| --- | --- |

(80)

Hliníkové kolesá vyrába približne 30 spoločností, ktoré sa nachádzajú v mnohých krajinách EÚ. Spoločnosti, ktoré podporili podnet a spolupracovali pri prešetrovaní, predstavovali viac ako 85 % celkovej výroby v Únii v OP.

| (81) | Celková výroba v Únii a podpora prešetrovania sa stanovila na základe dostupných informácií vrátane informácií, ktoré poskytol navrhovateľ, údajov zozbieraných od výrobcov v Únii pred začatím prešetrovania a po jeho začatí, informácií získaných od výrobcov vybraných do vzorky a od iných spolupracujúcich výrobcov. Tieto informácie umožnili potvrdiť existenciu a úroveň výroby aj tých výrobcov, ktorí v rámci prešetrovania nespolupracovali. |
| --- | --- |

(81)

Celková výroba v Únii a podpora prešetrovania sa stanovila na základe dostupných informácií vrátane informácií, ktoré poskytol navrhovateľ, údajov zozbieraných od výrobcov v Únii pred začatím prešetrovania a po jeho začatí, informácií získaných od výrobcov vybraných do vzorky a od iných spolupracujúcich výrobcov. Tieto informácie umožnili potvrdiť existenciu a úroveň výroby aj tých výrobcov, ktorí v rámci prešetrovania nespolupracovali.

| (82) | Zistilo sa, že jeden výrobca vybraný do vzorky dovážal príslušný výrobok z ČĽR a opätovne ho predával na trhu v Únii. Pri porovnaní s jeho celkovým predajom však bol tento dovoz okrajový a neovplyvňoval jeho kvalifikáciu ako výrobcu Únie. |
| --- | --- |

(82)

Zistilo sa, že jeden výrobca vybraný do vzorky dovážal príslušný výrobok z ČĽR a opätovne ho predával na trhu v Únii. Pri porovnaní s jeho celkovým predajom však bol tento dovoz okrajový a neovplyvňoval jeho kvalifikáciu ako výrobcu Únie.

2.   Spotreba Únie

| (83) | Spotreba Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:









  Spotreba Únie | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotky (v tis.) | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 107 | 99 | 84 |

(83)

Spotreba Únie sa v posudzovanom období vyvíjala takto:

Spotreba Únie

2006

2007

2008

OP

Jednotky (v tis.)

58 607

62 442

58 313

49 508

Index 2006 = 100

100

107

99

84

| (84) | Spotreba Únie (5) sa stanovila spočítaním dovozu na základe údajov Eurostatu a údajov o predaji v EÚ od výrobcov Únie. Dovoz HK patrí pod 2 kódy KN ex, pod ktoré patria aj iné výrobky. S cieľom posúdiť časť HK patriacu pod každý z kódov KN sa stanovil ich podiel dovezený pod kódmi KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podľa jednotlivých krajín na základe metodiky, ktorú navrhol navrhovateľ. Keďže dovozy sa hlásili ako hmotnosť, urobil sa aj prevod na jednotky podľa metodiky navrhnutej v podnete (pomocou priemernej hmotnosti na jednotku). Tieto údaje sa podrobili krížovej kontrole a potvrdili ich údaje, ktoré poskytli čínski vývozcovia vybraní do vzorky. Dodávky EÚ sa vypočítali spočítaním dodávok výrobcov v Únii vybraných do vzorky s dodávkami ostatných výrobcov (údaje zozbierané v štádiu pred začatím prešetrovania, získané od navrhovateľa, určité odhady sa urobili na základe údajov výrobcov vybraných do vzorky). |
| --- | --- |

(84)

Spotreba Únie (5) sa stanovila spočítaním dovozu na základe údajov Eurostatu a údajov o predaji v EÚ od výrobcov Únie. Dovoz HK patrí pod 2 kódy KN ex, pod ktoré patria aj iné výrobky. S cieľom posúdiť časť HK patriacu pod každý z kódov KN sa stanovil ich podiel dovezený pod kódmi KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podľa jednotlivých krajín na základe metodiky, ktorú navrhol navrhovateľ. Keďže dovozy sa hlásili ako hmotnosť, urobil sa aj prevod na jednotky podľa metodiky navrhnutej v podnete (pomocou priemernej hmotnosti na jednotku). Tieto údaje sa podrobili krížovej kontrole a potvrdili ich údaje, ktoré poskytli čínski vývozcovia vybraní do vzorky. Dodávky EÚ sa vypočítali spočítaním dodávok výrobcov v Únii vybraných do vzorky s dodávkami ostatných výrobcov (údaje zozbierané v štádiu pred začatím prešetrovania, získané od navrhovateľa, určité odhady sa urobili na základe údajov výrobcov vybraných do vzorky).

| (85) | Spotreba sa v posudzovanom období celkovo znížila o 15,5 %, mala však nerovnomernú tendenciu s veľkým poklesom 15,1 % od roku 2008 do OP. Zvýšila sa z 58,6 milióna jednotiek v roku 2006 na 62,4 milióna jednotiek v roku 2007 a potom klesla na 58,3 milióna jednotiek v roku 2008 a na 49,5 milióna jednotiek v OP. |
| --- | --- |

(85)

Spotreba sa v posudzovanom období celkovo znížila o 15,5 %, mala však nerovnomernú tendenciu s veľkým poklesom 15,1 % od roku 2008 do OP. Zvýšila sa z 58,6 milióna jednotiek v roku 2006 na 62,4 milióna jednotiek v roku 2007 a potom klesla na 58,3 milióna jednotiek v roku 2008 a na 49,5 milióna jednotiek v OP.

3.   Dovoz z ČĽR

3.1.   Objem a trhový podiel dovozu príslušného výrobku

| (86) | Vývoj dovozu z ČĽR vyjadrený objemom a trhovým podielom bol takýto:









  Objemy dovozu v tis. jednotiek | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | 3 703 | 5 144 | 5 809 | 6 137 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 139 | 157 | 166 |
| Trhový podiel (%) | 6,3 | 8,2 | 10 | 12,4 |
| Zdroj: Eurostat a údaje o predaji výrobcov Únie v Únii. |

(86)

Vývoj dovozu z ČĽR vyjadrený objemom a trhovým podielom bol takýto:

Objemy dovozu v tis. jednotiek

2006

2007

2008

OP

ČĽR

3 703

5 144

5 809

6 137

Index 2006 = 100

100

139

157

166

Trhový podiel (%)

6,3

8,2

10

12,4

Zdroj: Eurostat a údaje o predaji výrobcov Únie v Únii.

| (87) | Objem čínskeho dovozu sa zvýšil z 3,7 milióna jednotiek v roku 2006 na 5,1 milióna jednotiek v roku 2007, 5,8 milióna jednotiek v roku 2008 a na 6,1 milióna jednotiek v OP. Od roku 2006 do OP sa teda zvýšil o viac ako 66 %. |
| --- | --- |

(87)

Objem čínskeho dovozu sa zvýšil z 3,7 milióna jednotiek v roku 2006 na 5,1 milióna jednotiek v roku 2007, 5,8 milióna jednotiek v roku 2008 a na 6,1 milióna jednotiek v OP. Od roku 2006 do OP sa teda zvýšil o viac ako 66 %.

| (88) | Trhový podiel čínskeho dovozu sa zdvojnásobil. Zvýšil sa zo 6,3 % v roku 2006 na 8,2 % v roku 2007, na 10 % v roku 2008 a 12,4 % v OP. Celkovo sa trhový podiel čínskeho dovozu za posudzované obdobie zvýšil o 6,1 percenta. |
| --- | --- |

(88)

Trhový podiel čínskeho dovozu sa zdvojnásobil. Zvýšil sa zo 6,3 % v roku 2006 na 8,2 % v roku 2007, na 10 % v roku 2008 a 12,4 % v OP. Celkovo sa trhový podiel čínskeho dovozu za posudzované obdobie zvýšil o 6,1 percenta.

3.2.   Dovozné ceny

| (89) | V nasledujúcej tabuľke sa porovnávajú priemerné čínske dovozné ceny (na základe údajov Eurostatu, pretože dotazníky vývozcov sa týkajú len OP, ale nie predchádzajúcich rokov) s priemernými predajnými cenami výrobcov Únie vybraných do vzorky.









  EUR/jednotka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čína | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Výrobcovia EÚ vybraní do vzorky | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Rozdiel | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(89)

V nasledujúcej tabuľke sa porovnávajú priemerné čínske dovozné ceny (na základe údajov Eurostatu, pretože dotazníky vývozcov sa týkajú len OP, ale nie predchádzajúcich rokov) s priemernými predajnými cenami výrobcov Únie vybraných do vzorky.

EUR/jednotka

2006

2007

2008

OP

Čína

34,7

33,5

31,4

31,9

Výrobcovia EÚ vybraní do vzorky

49,7

49,7

48

46,5

Rozdiel

15

16,2

16,6

14,6

| (90) | Priemerné dovozné ceny z ČĽR od roku 2006 do roku 2008 sústavne klesali o 9,5 % a potom sa v OP mierne zvýšili o 0,5 %. V posudzovanom období ceny klesli o 8 %. |
| --- | --- |

(90)

Priemerné dovozné ceny z ČĽR od roku 2006 do roku 2008 sústavne klesali o 9,5 % a potom sa v OP mierne zvýšili o 0,5 %. V posudzovanom období ceny klesli o 8 %.

| (91) | Na základe tohto porovnania cien možno dospieť k záveru, že čínske dovozné ceny boli celkovo v posudzovanom období sústavne a výrazne nižšie ako ceny výrobcov vybraných do vzorky, takže títo výrobcovia boli nútení významne znižovať svoje vlastné ceny. |
| --- | --- |

(91)

Na základe tohto porovnania cien možno dospieť k záveru, že čínske dovozné ceny boli celkovo v posudzovanom období sústavne a výrazne nižšie ako ceny výrobcov vybraných do vzorky, takže títo výrobcovia boli nútení významne znižovať svoje vlastné ceny.

3.3.   Cenové podhodnotenie

3.3.1.   Všeobecné pripomienky

| (92) | Tento prípad je charakterizovaný segmentovým rozdelením do dvoch distribučných kanálov, t. j. na segment OEM a segment AM. Väčšina predaja výrobcov Únie sa okrem toho sústreďuje v segmente OEM, zatiaľ čo čínsky dovoz smeruje hlavne do segmentu AM (približne 70 % dovozu z ČĽR). V smerovaní predaja na jednej strane z výrobného odvetvia Únie a na druhej strane čínskeho dovozu do segmentov teda existuje asymetria. |
| --- | --- |

(92)

Tento prípad je charakterizovaný segmentovým rozdelením do dvoch distribučných kanálov, t. j. na segment OEM a segment AM. Väčšina predaja výrobcov Únie sa okrem toho sústreďuje v segmente OEM, zatiaľ čo čínsky dovoz smeruje hlavne do segmentu AM (približne 70 % dovozu z ČĽR). V smerovaní predaja na jednej strane z výrobného odvetvia Únie a na druhej strane čínskeho dovozu do segmentov teda existuje asymetria.

3.3.2.   Podhodnotenie

| (93) | Pri porovnávaní predajných cien na trhu Únie sa porovnávali ceny vo výrobnom odvetví Únie vybranom do vzorky s dovoznými cenami z príslušnej krajiny. Relevantné predajné ceny vo výrobnom odvetví Únie vybranom do vzorky boli ceny pre nezávislých zákazníkov, upravené podľa potreby na úroveň zo závodu, t. j. bez nákladov na dopravu v Únii a po odpočítaní zliav a rabatov. |
| --- | --- |

(93)

Pri porovnávaní predajných cien na trhu Únie sa porovnávali ceny vo výrobnom odvetví Únie vybranom do vzorky s dovoznými cenami z príslušnej krajiny. Relevantné predajné ceny vo výrobnom odvetví Únie vybranom do vzorky boli ceny pre nezávislých zákazníkov, upravené podľa potreby na úroveň zo závodu, t. j. bez nákladov na dopravu v Únii a po odpočítaní zliav a rabatov.

| (94) | Tieto ceny sa porovnali s cenami, ktoré účtujú čínski vyvážajúci výrobcovia, po odpočítaní zliav, a podľa potreby sa upravili na ceny CIF na hranici Únie s primeranou úpravou zohľadňujúcou náklady na colné vybavenie a náklady vznikajúce po dovoze. |
| --- | --- |

(94)

Tieto ceny sa porovnali s cenami, ktoré účtujú čínski vyvážajúci výrobcovia, po odpočítaní zliav, a podľa potreby sa upravili na ceny CIF na hranici Únie s primeranou úpravou zohľadňujúcou náklady na colné vybavenie a náklady vznikajúce po dovoze.

| (95) | Porovnanie ukázalo, že počas OP sa dovoz príslušného výrobku predával v Únii za ceny, ktoré podliezali ceny výrobného odvetvia Únie vyjadrené v percentách ceny výrobného odvetvia Únie o 22 až 37 %, a to na základe údajov, ktoré predložili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Z tejto miery podhodnotenia a negatívneho vývoja cien výrobného odvetvia Únie je jasné, že došlo k podstatnému cenovému poklesu. |
| --- | --- |

(95)

Porovnanie ukázalo, že počas OP sa dovoz príslušného výrobku predával v Únii za ceny, ktoré podliezali ceny výrobného odvetvia Únie vyjadrené v percentách ceny výrobného odvetvia Únie o 22 až 37 %, a to na základe údajov, ktoré predložili spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia. Z tejto miery podhodnotenia a negatívneho vývoja cien výrobného odvetvia Únie je jasné, že došlo k podstatnému cenovému poklesu.

| (96) | Niektoré strany namietali, že miera podhodnotenia by sa mala počítať len vo vzťahu k zložke ceny „pridaná hodnota“ (bez nákladov na hliník). Použitie tejto metodiky by v skutočnosti viedlo k ešte vyššej miere podhodnotenia. Avšak vzhľadom na to, že už miery podhodnotenia vypočítané vo vzťahu k úplnej cene boli podstatné, sa táto metóda ďalej neskúmala. |
| --- | --- |

(96)

Niektoré strany namietali, že miera podhodnotenia by sa mala počítať len vo vzťahu k zložke ceny „pridaná hodnota“ (bez nákladov na hliník). Použitie tejto metodiky by v skutočnosti viedlo k ešte vyššej miere podhodnotenia. Avšak vzhľadom na to, že už miery podhodnotenia vypočítané vo vzťahu k úplnej cene boli podstatné, sa táto metóda ďalej neskúmala.

| (97) | Vysoká miera podhodnotenia v spojení s cenovým poklesom (pozri odôvodnenie (89) a nasl.) na strane výrobného odvetvia Únie poukazuje v tomto prípade na výrazný vplyv dumpingu. |
| --- | --- |

(97)

Vysoká miera podhodnotenia v spojení s cenovým poklesom (pozri odôvodnenie (89) a nasl.) na strane výrobného odvetvia Únie poukazuje v tomto prípade na výrazný vplyv dumpingu.

| (98) | V snahe predísť akýmkoľvek prípadným otázkam týkajúcim sa rozdielov medzi danými dvomi segmentmi vykonala sa samostatná analýza obidvoch segmentov na základe rovnakej metodiky, opísanej predtým v texte. Podhodnotenie zostáva podstatné v prípade obidvoch segmentov (od 13 do 30 % pre predaj OEM a od 56 do 63 % pre predaj AM). |
| --- | --- |

(98)

V snahe predísť akýmkoľvek prípadným otázkam týkajúcim sa rozdielov medzi danými dvomi segmentmi vykonala sa samostatná analýza obidvoch segmentov na základe rovnakej metodiky, opísanej predtým v texte. Podhodnotenie zostáva podstatné v prípade obidvoch segmentov (od 13 do 30 % pre predaj OEM a od 56 do 63 % pre predaj AM).

4.   Dovoz z tretích krajín iných ako ČĽR

| (99) | V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj dovozu z tretích krajín iných ako ČĽR.









  Objemy dovozu v tis. jednotiek | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 4 140 | 4 522 | 4 021 | 3 426 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 109 | 97 | 83 |
| Trhový podiel (%) | 7,1 | 7,2 | 6,9 | 6,9 |
| Nórsko | 1 079 | 1 210 | 1 106 | 520 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 112 | 102 | 48 |
| Trhový podiel (%) | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,1 |
| Južná Afrika | 490 | 851 | 790 | 700 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 173 | 161 | 143 |
| Trhový podiel (%) | 0,8 | 1,4 | 1,4 | 1,4 |
| Ostatné | 3 746 | 4 029 | 3 690 | 2 928 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 108 | 99 | 78 |
| Trhový podiel (%) | 6,4 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

(99)

V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj dovozu z tretích krajín iných ako ČĽR.

Objemy dovozu v tis. jednotiek

2006

2007

2008

OP

Turecko

4 140

4 522

4 021

3 426

Index 2006 = 100

100

109

97

83

Trhový podiel (%)

7,1

7,2

6,9

6,9

Nórsko

1 079

1 210

1 106

520

Index 2006 = 100

100

112

102

48

Trhový podiel (%)

1,8

1,9

1,9

1,1

Južná Afrika

490

851

790

700

Index 2006 = 100

100

173

161

143

Trhový podiel (%)

0,8

1,4

1,4

1,4

Ostatné

3 746

4 029

3 690

2 928

Index 2006 = 100

100

108

99

78

Trhový podiel (%)

6,4

6,5

6,3

5,9

| (100) | Ako vidno v tabuľke, Turecko je druhým najväčším dovozcom po ČĽR s podstatným, ale pomerne stabilným trhovým podielom. Dovoz z tretích krajín iných ako ČĽR a Turecko znížil ich trhový podiel z 9 % v roku 2006 na 8,4 % v OP. O vplyve cien tohto dovozu na situáciu vo výrobnom odvetví Únie sa diskutuje v odôvodnení (136) a nasl. |
| --- | --- |

(100)

Ako vidno v tabuľke, Turecko je druhým najväčším dovozcom po ČĽR s podstatným, ale pomerne stabilným trhovým podielom. Dovoz z tretích krajín iných ako ČĽR a Turecko znížil ich trhový podiel z 9 % v roku 2006 na 8,4 % v OP. O vplyve cien tohto dovozu na situáciu vo výrobnom odvetví Únie sa diskutuje v odôvodnení (136) a nasl.

5.   Situácia vo výrobnom odvetví Únie

5.1.   Všeobecne

| (101) | Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia posúdenie vplyvu dumpingového dovozu na priemyselné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a indexov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie od roku 2006 do OP. |
| --- | --- |

(101)

Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia posúdenie vplyvu dumpingového dovozu na priemyselné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých hospodárskych faktorov a indexov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie od roku 2006 do OP.

| (102) | Ako sa už vysvetlilo, museli sa použiť ustanovenia o výbere vzorky. Na účely analýzy ujmy sa analyzovali ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach.






  — | Na úrovni celkovej výroby Únie sa hodnotili makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využívanie kapacít, objemy predaja, trhový podiel, zamestnanosť, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpätí). Získali sa hlavne z dotazníkov, ktoré predložilo šesť spoločností vybraných do vzorky, a z dodatočných minidotazníkov. Tieto dotazníky sa týkajú spoločností, ktoré predstavujú viac ako 80 % celkovej výroby Únie. Na to, aby sa obsiahla celková výroba Únie, okrem údajov získaných z rôznych zdrojov, najmä údajov od navrhovateľa a údajov zozbieraných v štádiu pred začiatkom prešetrovania, uskutočnili sa určité extrapolácie, pokiaľ ide o zostávajúcu výrobu. Všetky tieto faktory sa vždy, keď to bolo možné, podrobili krížovej kontrole s celkovými informáciami, ktoré sa uvádzajú v relevantnej štatistike. |
| --- | --- | --- |

(102)

Ako sa už vysvetlilo, museli sa použiť ustanovenia o výbere vzorky. Na účely analýzy ujmy sa analyzovali ukazovatele ujmy na týchto dvoch úrovniach.

—

Na úrovni celkovej výroby Únie sa hodnotili makroekonomické ukazovatele (výroba, výrobná kapacita, využívanie kapacít, objemy predaja, trhový podiel, zamestnanosť, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpätí). Získali sa hlavne z dotazníkov, ktoré predložilo šesť spoločností vybraných do vzorky, a z dodatočných minidotazníkov. Tieto dotazníky sa týkajú spoločností, ktoré predstavujú viac ako 80 % celkovej výroby Únie. Na to, aby sa obsiahla celková výroba Únie, okrem údajov získaných z rôznych zdrojov, najmä údajov od navrhovateľa a údajov zozbieraných v štádiu pred začiatkom prešetrovania, uskutočnili sa určité extrapolácie, pokiaľ ide o zostávajúcu výrobu. Všetky tieto faktory sa vždy, keď to bolo možné, podrobili krížovej kontrole s celkovými informáciami, ktoré sa uvádzajú v relevantnej štatistike.

| — | Vykonala sa analýza mikroekonomických prvkov (zásob, predajných cien, ziskovosti, peňažných tokov, návratnosti investícií, schopnosti zvýšiť kapitál a investície a výrobných nákladov) jednotlivých spoločností, t. j. na úrovni tých výrobcov Únie, ktorí boli vybraní do vzorky. |
| --- | --- |

—

Vykonala sa analýza mikroekonomických prvkov (zásob, predajných cien, ziskovosti, peňažných tokov, návratnosti investícií, schopnosti zvýšiť kapitál a investície a výrobných nákladov) jednotlivých spoločností, t. j. na úrovni tých výrobcov Únie, ktorí boli vybraní do vzorky.

5.2.   Makroekonomické ukazovatele

5.2.1.   Výroba, výrobná kapacita a využívanie kapacít

| (103) | V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj v oblasti výroby, výrobnej kapacity a využívania kapacít na základe celej výroby Únie: | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (jednotky) | 49 711 | 49 511 | 45 269 | 37 687 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 76 |
| Výrobná kapacita (jednotky) | 53 762 | 53 378 | 53 819 | 51 588 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Využívanie kapacít (%) | 92,5 | 92,8 | 84,1 | 73,1 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 100 | 91 | 79 |

(103)

V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj v oblasti výroby, výrobnej kapacity a využívania kapacít na základe celej výroby Únie:

2006

2007

2008

OP

Výroba (jednotky)

49 711

49 511

45 269

37 687

Indexy 2006 = 100

100

100

91

76

Výrobná kapacita (jednotky)

53 762

53 378

53 819

51 588

Indexy 2006 = 100

100

99

100

96

Využívanie kapacít (%)

92,5

92,8

84,1

73,1

Indexy 2006 = 100

100

100

91

79

| (104) | Ako vidno v tabuľke, výroba zostala pomerne stabilná na úrovni približne 49,5 milióna jednotiek v roku 2006 a 2007, a potom klesla na 45,2 milióna jednotiek v roku 2008 a 37,6 milióna jednotiek v OP, čo je pokles v posudzovanom období o 24 %. Miera využívania kapacít sa v rovnakom období znížila o 19,4 percenta. |
| --- | --- |

(104)

Ako vidno v tabuľke, výroba zostala pomerne stabilná na úrovni približne 49,5 milióna jednotiek v roku 2006 a 2007, a potom klesla na 45,2 milióna jednotiek v roku 2008 a 37,6 milióna jednotiek v OP, čo je pokles v posudzovanom období o 24 %. Miera využívania kapacít sa v rovnakom období znížila o 19,4 percenta.

| (105) | Hlavnú príčinu poklesu využívania kapacít popri poklese samotnej kapacity možno pripísať len značnému poklesu výroby. |
| --- | --- |

(105)

Hlavnú príčinu poklesu využívania kapacít popri poklese samotnej kapacity možno pripísať len značnému poklesu výroby.

5.2.2.   Objemy predaja a trhový podiel

| (106) | Nasledujúce čísla predstavujú objem predaja, trhový podiel a priemerné jednotkové predajné ceny na základe všetkých výrobcov Únie. | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja celého výrobného odvetvia Únie v tis. jednotiek | 45 447 | 46 684 | 42 895 | 35 794 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Trhový podiel (%) | 78 | 75 | 74 | 72 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 97 | 95 | 93 |

(106)

Nasledujúce čísla predstavujú objem predaja, trhový podiel a priemerné jednotkové predajné ceny na základe všetkých výrobcov Únie.

2006

2007

2008

OP

Objem predaja celého výrobného odvetvia Únie v tis. jednotiek

45 447

46 684

42 895

35 794

Indexy 2006 = 100

100

103

94

79

Trhový podiel (%)

78

75

74

72

Indexy 2006 = 100

100

97

95

93

| (107) | Predaj EÚ sa zvýšil zo 45,4 milióna jednotiek v roku 2006 na 46,6 milióna jednotiek v roku 2007 a potom klesol na 42,8 milióna jednotiek v roku 2008 a 35,7 milióna jednotiek v OP. Celkovo sa predaj EÚ znížil v posudzovanom období o 21 %. |
| --- | --- |

(107)

Predaj EÚ sa zvýšil zo 45,4 milióna jednotiek v roku 2006 na 46,6 milióna jednotiek v roku 2007 a potom klesol na 42,8 milióna jednotiek v roku 2008 a 35,7 milióna jednotiek v OP. Celkovo sa predaj EÚ znížil v posudzovanom období o 21 %.

| (108) | Všetci výrobcovia EÚ sústavne strácali trhový podiel zo 78 % v roku 2006 na 75 % v roku 2007, 74 % v roku 2008 a 72 % v OP. Je to celková strata 6 percent počas posudzovaného obdobia. V tom istom čase sa trhový podiel čínskeho dovozu zvýšil o približne 6 percent. |
| --- | --- |

(108)

Všetci výrobcovia EÚ sústavne strácali trhový podiel zo 78 % v roku 2006 na 75 % v roku 2007, 74 % v roku 2008 a 72 % v OP. Je to celková strata 6 percent počas posudzovaného obdobia. V tom istom čase sa trhový podiel čínskeho dovozu zvýšil o približne 6 percent.

5.2.3.   Zamestnanosť, produktivita a mzdy

| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zamestnancov | 14 204 | 14 818 | 14 309 | 12 981 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 104 | 101 | 91 |
| Produktivita (jednotka/zamestnanec) | 3 500 | 3 341 | 3 164 | 2 903 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 95 | 90 | 83 |
| Ročné mzdy (EUR) | 22 371 | 20 007 | 18 649 | 18 420 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 89 | 83 | 82 |

2006

2007

2008

OP

Počet zamestnancov

14 204

14 818

14 309

12 981

Indexy 2006 = 100

100

104

101

91

Produktivita (jednotka/zamestnanec)

3 500

3 341

3 164

2 903

Indexy 2006 = 100

100

95

90

83

Ročné mzdy (EUR)

22 371

20 007

18 649

18 420

Indexy 2006 = 100

100

89

83

82

| (109) | Zamestnanosť sa zvýšila z 14 204 zamestnancov na konci roku 2006 na 14 818 zamestnancov na konci roku 2007, potom sa znížila na 14 309 zamestnancov na konci roku 2008 a ďalej klesala až na 12 981 zamestnancov na konci OP. V období medzi rokom 2008 a OP ide o stratu 1 328 pracovných miest, čo zodpovedá viac ako jednej desatine pracovnej sily za šesť mesiacov. |
| --- | --- |

(109)

Zamestnanosť sa zvýšila z 14 204 zamestnancov na konci roku 2006 na 14 818 zamestnancov na konci roku 2007, potom sa znížila na 14 309 zamestnancov na konci roku 2008 a ďalej klesala až na 12 981 zamestnancov na konci OP. V období medzi rokom 2008 a OP ide o stratu 1 328 pracovných miest, čo zodpovedá viac ako jednej desatine pracovnej sily za šesť mesiacov.

| (110) | Podobne sa vyvíjala produktivita z 3 500 jednotiek na zamestnanca v roku 2006 na 3 341 jednotiek na zamestnanca v roku 2007, 3 164 jednotiek na zamestnanca v roku 2008 a 2 903 jednotiek na zamestnanca v OP. Pokles produktivity, najmä v období medzi rokom 2008 a OP, možno vysvetliť tým, že zmena v počte pracovnej sily sa neuskutočňovala rovnakým tempom ako pokles výroby. Túto skutočnosť možno vysvetliť obmedzenými možnosťami tohto výrobného odvetvia, pokiaľ ide o konverziu či dočasné vypnutie strojového zariadenia, a vysokými nákladmi na príspevky pracovníkom v prípade prepúšťania. Prešetrovaním sa ukázalo, že najmä v období medzi rokom 2008 a OP sa znížili počty zamestnancov. V posudzovanom období sa znížili mzdové náklady. Očakáva sa, že investície výrobného odvetvia Únie počas OP budú zo strednodobého aj dlhodobého hľadiska ďalej zvyšovať jeho efektívnosť a produktivitu. |
| --- | --- |

(110)

Podobne sa vyvíjala produktivita z 3 500 jednotiek na zamestnanca v roku 2006 na 3 341 jednotiek na zamestnanca v roku 2007, 3 164 jednotiek na zamestnanca v roku 2008 a 2 903 jednotiek na zamestnanca v OP. Pokles produktivity, najmä v období medzi rokom 2008 a OP, možno vysvetliť tým, že zmena v počte pracovnej sily sa neuskutočňovala rovnakým tempom ako pokles výroby. Túto skutočnosť možno vysvetliť obmedzenými možnosťami tohto výrobného odvetvia, pokiaľ ide o konverziu či dočasné vypnutie strojového zariadenia, a vysokými nákladmi na príspevky pracovníkom v prípade prepúšťania. Prešetrovaním sa ukázalo, že najmä v období medzi rokom 2008 a OP sa znížili počty zamestnancov. V posudzovanom období sa znížili mzdové náklady. Očakáva sa, že investície výrobného odvetvia Únie počas OP budú zo strednodobého aj dlhodobého hľadiska ďalej zvyšovať jeho efektívnosť a produktivitu.

5.2.4.   Rozsah skutočného dumpingového rozpätia

| (111) | Dumpingové rozpätia sa špecifikujú v oddiele o dumpingu predtým v texte. Všetky stanovené rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Okrem toho vzhľadom na objemy a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(111)

Dumpingové rozpätia sa špecifikujú v oddiele o dumpingu predtým v texte. Všetky stanovené rozpätia sú značne nad úrovňou de minimis. Okrem toho vzhľadom na objemy a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočného dumpingového rozpätia nemôže považovať za zanedbateľný.

5.2.5.   Situácia v oblasti zmlúv

| (112) | Ako sa uvádza v odôvodnení (20) a nasl., väčšina HK vyrobených v Únii sa predáva prostredníctvom výberových konaní, ktoré sa organizujú v priemere dva roky pred spustením výroby nového modelu automobilu. Komisia preto preskúmala zmluvy uzavreté v posudzovanom období (ktoré by sa vykonávali po OP) s cieľom stanoviť, či je možné vyvodiť nejaké závery z pravdepodobného vývoja dodávok na strane výrobného odvetvia Únie po OP. Zozbierané údaje však neumožňujú vyvodiť v tomto štádiu riadne podložené závery, a preto sa budú ďalej skúmať. |
| --- | --- |

(112)

Ako sa uvádza v odôvodnení (20) a nasl., väčšina HK vyrobených v Únii sa predáva prostredníctvom výberových konaní, ktoré sa organizujú v priemere dva roky pred spustením výroby nového modelu automobilu. Komisia preto preskúmala zmluvy uzavreté v posudzovanom období (ktoré by sa vykonávali po OP) s cieľom stanoviť, či je možné vyvodiť nejaké závery z pravdepodobného vývoja dodávok na strane výrobného odvetvia Únie po OP. Zozbierané údaje však neumožňujú vyvodiť v tomto štádiu riadne podložené závery, a preto sa budú ďalej skúmať.

5.3.   Mikroekonomické ukazovatele

5.3.1.   Všeobecná pripomienka

| (113) | Traja zo šiestich výrobcov vybraných do vzorky sú veľké skupiny s výrobnými podnikmi v niekoľkých členských štátoch, zatiaľ čo traja ďalší majú menšie výrobne sústredené v jednom alebo v dvoch členských štátoch. Počas obdobia prešetrovania sa zatvorili 3 výrobné miesta výrobcov vybraných do vzorky, prvá v roku 2006, druhá v roku 2008, krátko pred OP, a posledná koncom OP. |
| --- | --- |

(113)

Traja zo šiestich výrobcov vybraných do vzorky sú veľké skupiny s výrobnými podnikmi v niekoľkých členských štátoch, zatiaľ čo traja ďalší majú menšie výrobne sústredené v jednom alebo v dvoch členských štátoch. Počas obdobia prešetrovania sa zatvorili 3 výrobné miesta výrobcov vybraných do vzorky, prvá v roku 2006, druhá v roku 2008, krátko pred OP, a posledná koncom OP.

5.3.2.   Skladové zásoby

| (114) | Nasledujúce číselné údaje predstavujú objem skladových zásob výrobcov Únie vybraných do vzorky na konci každého obdobia: | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skladové zásoby (v tis. jednotiek) | 2 204 | 2 444 | 2 359 | 2 173 |
| Index 2006 = 100 | 100 | 111 | 107 | 99 |

(114)

Nasledujúce číselné údaje predstavujú objem skladových zásob výrobcov Únie vybraných do vzorky na konci každého obdobia:

2006

2007

2008

OP

Skladové zásoby (v tis. jednotiek)

2 204

2 444

2 359

2 173

Index 2006 = 100

100

111

107

99

| (115) | Skladové zásoby zostali pod 12 % výroby. Je potrebné pripomenúť, že tento ukazovateľ nie je príliš relevantný, pretože výrobné odvetvie Únie vyrába HK vo veľmi veľkej miere na objednávku a skladové zásoby v určitom čase spôsobuje väčšinou predaný tovar, ktorý ešte nebol dodaný. |
| --- | --- |

(115)

Skladové zásoby zostali pod 12 % výroby. Je potrebné pripomenúť, že tento ukazovateľ nie je príliš relevantný, pretože výrobné odvetvie Únie vyrába HK vo veľmi veľkej miere na objednávku a skladové zásoby v určitom čase spôsobuje väčšinou predaný tovar, ktorý ešte nebol dodaný.

5.3.3.   Predajné ceny

| (116) | Jednotkové predajné ceny výrobcov EÚ vybraných do vzorky boli v rokoch 2006 a 2007 stabilné na úrovni približne 49 EUR za jednotku, v roku 2008 však klesli na 48 EUR za jednotku a v OP na 46,5 EUR za jednotku. Zodpovedá to poklesu za posudzované obdobie o viac ako 6 % a výrazný pokles sa ukazuje aj v OP (pozri tabuľku v odôvodnení (86)). |
| --- | --- |

(116)

Jednotkové predajné ceny výrobcov EÚ vybraných do vzorky boli v rokoch 2006 a 2007 stabilné na úrovni približne 49 EUR za jednotku, v roku 2008 však klesli na 48 EUR za jednotku a v OP na 46,5 EUR za jednotku. Zodpovedá to poklesu za posudzované obdobie o viac ako 6 % a výrazný pokles sa ukazuje aj v OP (pozri tabuľku v odôvodnení (86)).

5.3.4.   Ziskovosť, peňažné toky, návratnosť investícií, schopnosť zvýšiť kapitál a investície

| (117) | Ziskovosť pre podobný výrobok sa stanovila vyjadrením čistého zisku z predaja podobného výrobku spoločnosťami vybranými do vzorky, a to pred zdanením, vyjadrená v percentách z obratu takéhoto predaja. Zatiaľ čo ziskovosť za roky 2006 a 2007 bola ešte viac ako vyrovnaná, v roku 2008 a v OP sa situácia drasticky zmenila v dôsledku klesajúcich objemov predaja a súčasného zníženia predajných cien s nepružnou štruktúrou nákladov výrobného odvetvia s vysokými fixnými nákladmi. | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť (%) | 3,2 | 0,7 | –1,5 | –5,4 |

(117)

Ziskovosť pre podobný výrobok sa stanovila vyjadrením čistého zisku z predaja podobného výrobku spoločnosťami vybranými do vzorky, a to pred zdanením, vyjadrená v percentách z obratu takéhoto predaja. Zatiaľ čo ziskovosť za roky 2006 a 2007 bola ešte viac ako vyrovnaná, v roku 2008 a v OP sa situácia drasticky zmenila v dôsledku klesajúcich objemov predaja a súčasného zníženia predajných cien s nepružnou štruktúrou nákladov výrobného odvetvia s vysokými fixnými nákladmi.

2006

2007

2008

OP

Ziskovosť (%)

3,2

0,7

–1,5

–5,4

| (118) | V tejto tabuľke sa uvádza tendencia v oblasti investícií výrobcov Únie vybraných do vzorky do príslušného výrobku.









  EUR | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície (v tis. EUR) | 96 335 | 99 279 | 161 803 | 153 724 |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 103 | 168 | 160 |

(118)

V tejto tabuľke sa uvádza tendencia v oblasti investícií výrobcov Únie vybraných do vzorky do príslušného výrobku.

EUR

2006

2007

2008

OP

Investície (v tis. EUR)

96 335

99 279

161 803

153 724

Indexy 2006 = 100

100

103

168

160

| (119) | Z tabuľky vyplýva, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo investície do príslušného výrobku, aj keď sa vyrovnávalo s klesajúcou ziskovosťou. Investície smerovali hlavne do strojového zariadenia s cieľom zlepšiť efektívnosť. Tieto zvyšujúce sa investície poukazujú na to, že výrobné odvetvie je stále schopné navyšovať kapitál. |
| --- | --- |

(119)

Z tabuľky vyplýva, že výrobné odvetvie Únie zvýšilo investície do príslušného výrobku, aj keď sa vyrovnávalo s klesajúcou ziskovosťou. Investície smerovali hlavne do strojového zariadenia s cieľom zlepšiť efektívnosť. Tieto zvyšujúce sa investície poukazujú na to, že výrobné odvetvie je stále schopné navyšovať kapitál.

| (120) | Napriek tomuto úsiliu sa však návratnosť investícií (ďalej len „NI“) do príslušného výrobku počas posudzovaného obdobia prepadla, pričom v OP bola na úrovni – 40 %. Potvrdzuje to rozrušenie ziskovosti výrobného odvetvia a jeho neschopnosť tvoriť z investícií zisk. | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Návratnosť investícií (NI) | 50,8 % | 12,2 % | –13,5 % | –40,8 % |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 24 | –27 | –80 |
| Peňažný tok (v percentách obratu) | 9,3 % | 4,4 % | 3,6 % | 1,2 % |
| Indexy 2006 = 100 | 100 | 47 | 39 | 13 |

(120)

Napriek tomuto úsiliu sa však návratnosť investícií (ďalej len „NI“) do príslušného výrobku počas posudzovaného obdobia prepadla, pričom v OP bola na úrovni – 40 %. Potvrdzuje to rozrušenie ziskovosti výrobného odvetvia a jeho neschopnosť tvoriť z investícií zisk.

2006

2007

2008

IP

Návratnosť investícií (NI)

50,8 %

12,2 %

–13,5 %

–40,8 %

Indexy 2006 = 100

100

24

–27

–80

Peňažný tok (v percentách obratu)

9,3 %

4,4 %

3,6 %

1,2 %

Indexy 2006 = 100

100

47

39

13

| (121) | Výrobcovia vybraní do vzorky zaznamenali počas posudzovaného obdobia aj pokles prevádzkového peňažného toku o 8,1 percenta, ktorý sa vo veľkej miere premieta do poklesu ziskovosti. Prepad tohto ukazovateľa nemožno pripísať zvýšeniu investícií, ale treba ho odvodiť z toho, že obchodovanie v prevádzkach produkuje menej peňazí. Keďže výrobné odvetvie si zo štrukturálneho hľadiska vlastne sústavne vyžaduje peňažné injekcie na fixný kapitál, pokles peňažného toku odhaľuje zvyšujúcu sa slabosť výrobného odvetvia Únie a jeho neschopnosť spoliehať sa na samofinancovanie. |
| --- | --- |

(121)

Výrobcovia vybraní do vzorky zaznamenali počas posudzovaného obdobia aj pokles prevádzkového peňažného toku o 8,1 percenta, ktorý sa vo veľkej miere premieta do poklesu ziskovosti. Prepad tohto ukazovateľa nemožno pripísať zvýšeniu investícií, ale treba ho odvodiť z toho, že obchodovanie v prevádzkach produkuje menej peňazí. Keďže výrobné odvetvie si zo štrukturálneho hľadiska vlastne sústavne vyžaduje peňažné injekcie na fixný kapitál, pokles peňažného toku odhaľuje zvyšujúcu sa slabosť výrobného odvetvia Únie a jeho neschopnosť spoliehať sa na samofinancovanie.

5.3.5.   Výrobné náklady a náklady na suroviny

| (122) | V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj priemerných nákladov na tonu príslušného výrobku výrobcov vybraných do vzorky.









  V EUR | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerné výrobné náklady (na jednotku) | 49,3 | 49,7 | 50,5 | 49,2 |

(122)

V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj priemerných nákladov na tonu príslušného výrobku výrobcov vybraných do vzorky.

V EUR

2006

2007

2008

OP

Priemerné výrobné náklady (na jednotku)

49,3

49,7

50,5

49,2

| (123) | Priemerné náklady zostali počas posudzovaného obdobia stabilné v priemere na úrovni približne 50 EUR za jednotku. |
| --- | --- |

(123)

Priemerné náklady zostali počas posudzovaného obdobia stabilné v priemere na úrovni približne 50 EUR za jednotku.

6.   Záver týkajúci sa ujmy

| (124) | Z týchto dôvodov sa predbežne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Tento záver potvrdzuje aj veľký počet spoločností alebo výrobní, ktorým počas posudzovaného obdobia hrozilo zatvorenie (5 v segmente OEM) alebo konanie vo veci platobnej neschopnosti (21 v segmente AM a 4 v segmente OEM). |
| --- | --- |

(124)

Z týchto dôvodov sa predbežne dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu. Tento záver potvrdzuje aj veľký počet spoločností alebo výrobní, ktorým počas posudzovaného obdobia hrozilo zatvorenie (5 v segmente OEM) alebo konanie vo veci platobnej neschopnosti (21 v segmente AM a 4 v segmente OEM).

E.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

1.   Úvod

| (125) | Podľa článku 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa posudzovalo, či značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil dumpingový dovoz z príslušných krajín. Okrem toho sa posudzovali aj ďalšie známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(125)

Podľa článku 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia sa posudzovalo, či značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil dumpingový dovoz z príslušných krajín. Okrem toho sa posudzovali aj ďalšie známe faktory iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše dumpingovému dovozu.

2.   Vplyv dovozu z ČĽR

2.1.   Všeobecne

| (126) | Medzi zvýšením dumpingového dovozu, ktorý získal od roku 2006 do OP trhový podiel 6 percent, a súčasnou stratou trhového podielu 6 percent, ktorú v rovnakom období utrpeli výrobcovia Únie, existuje časová zhoda. Prešetrovanie takisto preukázalo existenciu negatívnych cenových účinkov dumpingového dovozu, ktorý sústavne podlieza ceny výrobcov v Únii. |
| --- | --- |

(126)

Medzi zvýšením dumpingového dovozu, ktorý získal od roku 2006 do OP trhový podiel 6 percent, a súčasnou stratou trhového podielu 6 percent, ktorú v rovnakom období utrpeli výrobcovia Únie, existuje časová zhoda. Prešetrovanie takisto preukázalo existenciu negatívnych cenových účinkov dumpingového dovozu, ktorý sústavne podlieza ceny výrobcov v Únii.

| (127) | Jedna strana namietala, že trhový podiel čínskeho dovozu je príliš malý, aby spôsobil značnú ujmu. Celkový trhový podiel 12 % na trhu citlivom, pokiaľ ide o ceny (a to platí najmä o segmente OEM), sa však nemôže považovať za malý. |
| --- | --- |

(127)

Jedna strana namietala, že trhový podiel čínskeho dovozu je príliš malý, aby spôsobil značnú ujmu. Celkový trhový podiel 12 % na trhu citlivom, pokiaľ ide o ceny (a to platí najmä o segmente OEM), sa však nemôže považovať za malý.

| (128) | Ďalej sa pripomína, že objemy dovozu z ČĽR sa zvýšili približne o 65 % a ich odhadovaný trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia takmer zdvojnásobil. Okrem toho, ako sa vysvetľuje už v odôvodnení (86) a nasl., dovozné ceny z ČĽR sa znížili o 8 % (pozri odôvodnenie (89) a nasl.) a došlo k výraznému podhodnoteniu cien (pozri odôvodnenie (89) a nasl.). Ide o skutočne preukázané prudké zvýšenie dovozu a výrazné podhodnotenie cien, ktoré sú hlavnými faktormi, o ktorých treba v tomto prípade uvažovať. |
| --- | --- |

(128)

Ďalej sa pripomína, že objemy dovozu z ČĽR sa zvýšili približne o 65 % a ich odhadovaný trhový podiel sa počas posudzovaného obdobia takmer zdvojnásobil. Okrem toho, ako sa vysvetľuje už v odôvodnení (86) a nasl., dovozné ceny z ČĽR sa znížili o 8 % (pozri odôvodnenie (89) a nasl.) a došlo k výraznému podhodnoteniu cien (pozri odôvodnenie (89) a nasl.). Ide o skutočne preukázané prudké zvýšenie dovozu a výrazné podhodnotenie cien, ktoré sú hlavnými faktormi, o ktorých treba v tomto prípade uvažovať.

| (129) | Výrobné odvetvie Únie reagovalo na škodlivý dumping znižovaním svojich cien od roku 2007. Vzhľadom na cenový tlak čínskeho dovozu však výrobné odvetvie Únie nebolo schopné udržať si svoj trhový podiel ani so zníženými cenami. V rámci výberových konaní v segmente OEM sa zistilo, že čínske ponuky s nízkymi cenami zohrávali kľúčovú úlohu pri znižovaní cien, ktoré ponúkalo výrobné odvetvie Únie. Napriek znižovaniu cien zo strany výrobného odvetvia Únie boli ceny čínskeho dovozu nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V dôsledku toho predaj výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období výrazne klesol. Vzhľadom na to, že čínske ceny v OP v porovnaní s rokom 2006 ďalej klesali, výrobné odvetvie Únie muselo opäť znížiť svoje ceny, aby mohlo pokračovať vo výrobe. Jeho ziskovosť klesla pod bod rentability – čo mu už onedlho neumožní ďalej vyrábať. |
| --- | --- |

(129)

Výrobné odvetvie Únie reagovalo na škodlivý dumping znižovaním svojich cien od roku 2007. Vzhľadom na cenový tlak čínskeho dovozu však výrobné odvetvie Únie nebolo schopné udržať si svoj trhový podiel ani so zníženými cenami. V rámci výberových konaní v segmente OEM sa zistilo, že čínske ponuky s nízkymi cenami zohrávali kľúčovú úlohu pri znižovaní cien, ktoré ponúkalo výrobné odvetvie Únie. Napriek znižovaniu cien zo strany výrobného odvetvia Únie boli ceny čínskeho dovozu nižšie ako ceny výrobného odvetvia Únie. V dôsledku toho predaj výrobného odvetvia Únie v posudzovanom období výrazne klesol. Vzhľadom na to, že čínske ceny v OP v porovnaní s rokom 2006 ďalej klesali, výrobné odvetvie Únie muselo opäť znížiť svoje ceny, aby mohlo pokračovať vo výrobe. Jeho ziskovosť klesla pod bod rentability – čo mu už onedlho neumožní ďalej vyrábať.

| (130) | Je teda zrejmé, že medzi značným zvýšením objemov dovozu za nižšie ceny a ujmou, ktorú zaznamenalo výrobné odvetvie Únie, existuje zreteľná súvislosť. V tomto štádiu teda možno dospieť k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi čínskym dovozom za nízke ceny a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(130)

Je teda zrejmé, že medzi značným zvýšením objemov dovozu za nižšie ceny a ujmou, ktorú zaznamenalo výrobné odvetvie Únie, existuje zreteľná súvislosť. V tomto štádiu teda možno dospieť k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi čínskym dovozom za nízke ceny a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

2.2.   Rozdelenie v rámci príslušného výrobku podľa segmentov

| (131) | Tvrdilo sa, že OEM a AM sú dva samostatné predajné kanály bez akéhokoľvek vzájomného pôsobenia. Na základe toho sa najmä namietalo, že ujmu výrobného odvetvia Únie, ktoré smeruje väčšinu svojho predaja do segmentu OEM (85 % v prípade výrobcov vybraných do vzorky), nemohol spôsobiť čínsky dovoz, ktorý sa sústreďuje prevažne na segment AM a jeho prítomnosť v segmente OEM je obmedzená. |
| --- | --- |

(131)

Tvrdilo sa, že OEM a AM sú dva samostatné predajné kanály bez akéhokoľvek vzájomného pôsobenia. Na základe toho sa najmä namietalo, že ujmu výrobného odvetvia Únie, ktoré smeruje väčšinu svojho predaja do segmentu OEM (85 % v prípade výrobcov vybraných do vzorky), nemohol spôsobiť čínsky dovoz, ktorý sa sústreďuje prevažne na segment AM a jeho prítomnosť v segmente OEM je obmedzená.

| (132) | Hoci sú tieto distribučné kanály skutočne samostatné, podľa zistení Komisie môže napriek tomu medzi nimi dochádzať k určitému, aj keď nepriamemu, vzájomnému pôsobeniu. S cieľom získať čo najúplnejší obraz sa však tieto dva segmenty posudzovali aj samostatne. |
| --- | --- |

(132)

Hoci sú tieto distribučné kanály skutočne samostatné, podľa zistení Komisie môže napriek tomu medzi nimi dochádzať k určitému, aj keď nepriamemu, vzájomnému pôsobeniu. S cieľom získať čo najúplnejší obraz sa však tieto dva segmenty posudzovali aj samostatne.

| (133) | V segmente AM sa môže zistená ujma určite pripísať vysokým objemom čínskeho dovozu za nízke ceny, ktorý tvorí v tomto segmente až 34 %. V segmente OEM, ktorý predstavuje hlavnú časť spotreby EÚ (35 miliónov jednotiek z približne 50), je čínska prítomnosť v zmysle objemov oveľa menšia (najviac 6 %). Avšak ako sa už vysvetlilo, treba si uvedomiť, že ujmu, ktorá vznikla vo vzťahu k predaju OEM, odštartovali nízke čínske ceny a skutočne súvisí s cenou. Presnejšie existujú náznaky, že výrobcovia automobilov používajú čínske ponuky ako referenčnú hodnotu s účinkom na výrobcov HK v EÚ, ktorý ich núti znižovať pri výberových konaniach ceny. Ak chcú výrobcovia v Únii ostať na trhu, nemajú skutočne žiadnu možnosť, len sa vzdať a znížiť svoje ceny. |
| --- | --- |

(133)

V segmente AM sa môže zistená ujma určite pripísať vysokým objemom čínskeho dovozu za nízke ceny, ktorý tvorí v tomto segmente až 34 %. V segmente OEM, ktorý predstavuje hlavnú časť spotreby EÚ (35 miliónov jednotiek z približne 50), je čínska prítomnosť v zmysle objemov oveľa menšia (najviac 6 %). Avšak ako sa už vysvetlilo, treba si uvedomiť, že ujmu, ktorá vznikla vo vzťahu k predaju OEM, odštartovali nízke čínske ceny a skutočne súvisí s cenou. Presnejšie existujú náznaky, že výrobcovia automobilov používajú čínske ponuky ako referenčnú hodnotu s účinkom na výrobcov HK v EÚ, ktorý ich núti znižovať pri výberových konaniach ceny. Ak chcú výrobcovia v Únii ostať na trhu, nemajú skutočne žiadnu možnosť, len sa vzdať a znížiť svoje ceny.

| (134) | Ďalej nie je možné vylúčiť, že tendencie znižovania cien v segmente AM majú účinok na ceny v segmente OEM. Porovnanie priemerných cien AM a OEM ukázalo, že zatiaľ čo do roku 2007 boli ceny OEM v priemere vyššie ako ceny AM, v roku 2008 a v OP sa to zmenilo. Z toho vyplýva, že cenový tlak na segment OEM je v posledných rokoch oveľa výraznejší. |
| --- | --- |

(134)

Ďalej nie je možné vylúčiť, že tendencie znižovania cien v segmente AM majú účinok na ceny v segmente OEM. Porovnanie priemerných cien AM a OEM ukázalo, že zatiaľ čo do roku 2007 boli ceny OEM v priemere vyššie ako ceny AM, v roku 2008 a v OP sa to zmenilo. Z toho vyplýva, že cenový tlak na segment OEM je v posledných rokoch oveľa výraznejší.

| (135) | Predbežne sa preto dospelo k záveru, že čínsky dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v segmente AM aj v segmente OEM. V každom prípade sa to bude ďalej prešetrovať. |
| --- | --- |

(135)

Predbežne sa preto dospelo k záveru, že čínsky dovoz spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Únie v segmente AM aj v segmente OEM. V každom prípade sa to bude ďalej prešetrovať.

3.   Účinky iných faktorov

3.1.   Vplyv dovozu z tretích krajín iných ako ČĽR

3.1.1.   Vplyv dovozu z Turecka

| (136) | Ako vidno v odôvodnení (99) a nasl., Turecko je po Číne druhým najväčším dovozcom. Turecký dovoz mal počas posudzovaného obdobia na trhu EÚ trhový podiel približne 7 %. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza porovnanie cien dovozu zo všetkých tretích krajín s cenami výrobcov EÚ.









  V EUR/jednotka | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | 40,8 | 42,6 | 52,4 | 40,7 |
| Výrobcovia EÚ vybraní do vzorky | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Čína | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Rozdiel Turecko/výrobcovia EÚ | 8,9 | 7,1 | 4,4 | 5,8 |
| Rozdiel Čína/výrobcovia EÚ | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(136)

Ako vidno v odôvodnení (99) a nasl., Turecko je po Číne druhým najväčším dovozcom. Turecký dovoz mal počas posudzovaného obdobia na trhu EÚ trhový podiel približne 7 %. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza porovnanie cien dovozu zo všetkých tretích krajín s cenami výrobcov EÚ.

V EUR/jednotka

2006

2007

2008

OP

Turecko

40,8

42,6

52,4

40,7

Výrobcovia EÚ vybraní do vzorky

49,7

49,7

48

46,5

Čína

34,7

33,5

31,4

31,9

Rozdiel Turecko/výrobcovia EÚ

8,9

7,1

4,4

5,8

Rozdiel Čína/výrobcovia EÚ

15

16,2

16,6

14,6

| (137) | Počas posudzovaného obdobia boli turecké ceny sústavne nižšie ako ceny výrobcov EÚ vybraných do vzorky, s výnimkou roku 2008. V období prešetrovania dosiahol cenový rozdiel medzi cenami tureckých výrobcov a výrobcov v Únii 5,7 EUR (+/– 12,3 % cien EÚ), pričom zodpovedajúci cenový rozdiel pre Čínu dosiahol 14,5 EUR (+/– 31 %). Z týchto dôvodov je logické dospieť k predbežnému záveru, že nižšie ceny dovozu z Turecka mali v OP určitý negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, nie však v takom rozsahu, ktorý by bol schopný vyvrátiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Číny a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(137)

Počas posudzovaného obdobia boli turecké ceny sústavne nižšie ako ceny výrobcov EÚ vybraných do vzorky, s výnimkou roku 2008. V období prešetrovania dosiahol cenový rozdiel medzi cenami tureckých výrobcov a výrobcov v Únii 5,7 EUR (+/– 12,3 % cien EÚ), pričom zodpovedajúci cenový rozdiel pre Čínu dosiahol 14,5 EUR (+/– 31 %). Z týchto dôvodov je logické dospieť k predbežnému záveru, že nižšie ceny dovozu z Turecka mali v OP určitý negatívny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, nie však v takom rozsahu, ktorý by bol schopný vyvrátiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Číny a ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

3.1.2.   Vplyv dovozu z tretích krajín iných ako Turecko

| (138) | Pokiaľ ide o dovoz z iných krajín ako Čína a Turecko, ich celkový trhový podiel sa znížil z 9 % v roku 2006 na 8,3 % v OP (pozri odôvodnenie (99)). Zodpovedajúce ceny zostávali v rovnakom období blízke cenám výrobcov z Únie. Z týchto dôvodov sa usudzuje, že dovoz z tretích krajín iných ako Čína a Turecko neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(138)

Pokiaľ ide o dovoz z iných krajín ako Čína a Turecko, ich celkový trhový podiel sa znížil z 9 % v roku 2006 na 8,3 % v OP (pozri odôvodnenie (99)). Zodpovedajúce ceny zostávali v rovnakom období blízke cenám výrobcov z Únie. Z týchto dôvodov sa usudzuje, že dovoz z tretích krajín iných ako Čína a Turecko neprispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

3.2.   Vplyv hospodárskej krízy

| (139) | Niektoré strany namietali, že dovoz z Číny absorbovala zvýšená spotreba EÚ v roku 2007 a že zníženie spotreby v roku 2008 súviselo s hospodárskym poklesom a súčasným znížením predaja v automobilovom priemysle. Podľa tohto argumentu boli tieto faktory hlavnou príčinou nízkej výkonnosti výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(139)

Niektoré strany namietali, že dovoz z Číny absorbovala zvýšená spotreba EÚ v roku 2007 a že zníženie spotreby v roku 2008 súviselo s hospodárskym poklesom a súčasným znížením predaja v automobilovom priemysle. Podľa tohto argumentu boli tieto faktory hlavnou príčinou nízkej výkonnosti výrobného odvetvia Únie.

| (140) | Hospodárska kríza skutočne negatívne ovplyvnila situáciu výrobného odvetvia Únie vzhľadom na klesajúcu úroveň spotreby a účinky klesania cien. Od roku 2008 do OP klesla spotreba o 14,5 %. |
| --- | --- |

(140)

Hospodárska kríza skutočne negatívne ovplyvnila situáciu výrobného odvetvia Únie vzhľadom na klesajúcu úroveň spotreby a účinky klesania cien. Od roku 2008 do OP klesla spotreba o 14,5 %.

| (141) | Výrobcovia HK pôsobia v symbióze s automobilovým priemyslom, ktorý kríza ťažko zasiahla. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj objemov výroby automobilov v Európe v posudzovanom období. Je pravda, že automobily majú buď hliníkové alebo oceľové HK, pričom je ťažké určiť ich podiel. Nie sú však žiadne náznaky, že by sa tento podiel v posudzovanom období výrazne zmenil. Preto sa nedá vylúčiť, že pokles objemu výroby automobilov – ktorý sa od konca roku 2008 do OP skutočne dramaticky znížil, by mal vplyv na objemy predaja výrobcov HK. Nasledujúca tabuľka ukazuje, že zníženie objemu výroby dosiahlo od roku 2008 do OP skutočne viac ako 15 %.









  V EÚ 27 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba v Európe (v tis. jednotiek) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |

(141)

Výrobcovia HK pôsobia v symbióze s automobilovým priemyslom, ktorý kríza ťažko zasiahla. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza vývoj objemov výroby automobilov v Európe v posudzovanom období. Je pravda, že automobily majú buď hliníkové alebo oceľové HK, pričom je ťažké určiť ich podiel. Nie sú však žiadne náznaky, že by sa tento podiel v posudzovanom období výrazne zmenil. Preto sa nedá vylúčiť, že pokles objemu výroby automobilov – ktorý sa od konca roku 2008 do OP skutočne dramaticky znížil, by mal vplyv na objemy predaja výrobcov HK. Nasledujúca tabuľka ukazuje, že zníženie objemu výroby dosiahlo od roku 2008 do OP skutočne viac ako 15 %.

V EÚ 27

2006

2007

2008

OP

Výroba v Európe (v tis. jednotiek)

16 198

17 103

15 947

13 443

| (142) | Analýza hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Únie však ukazuje, že klesajúca tendencia sa objavila už dávnejšie pred hospodárskou krízou a časovo sa zhodovala so začiatkom prenikania čínskeho dovozu. Údaje o ziskovosti napríklad potvrdzujú, že klesajúca tendencia sa objavila v období od roku 2006 do roku 2007 (pokles o 2,5 percenta), pokračovala od roku 2007 do roku 2008 (ďalší pokles o 2,2 percenta) a od roku 2008 do OP sa zaznamenalo radikálne zníženie o 6,9 percenta. |
| --- | --- |

(142)

Analýza hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Únie však ukazuje, že klesajúca tendencia sa objavila už dávnejšie pred hospodárskou krízou a časovo sa zhodovala so začiatkom prenikania čínskeho dovozu. Údaje o ziskovosti napríklad potvrdzujú, že klesajúca tendencia sa objavila v období od roku 2006 do roku 2007 (pokles o 2,5 percenta), pokračovala od roku 2007 do roku 2008 (ďalší pokles o 2,2 percenta) a od roku 2008 do OP sa zaznamenalo radikálne zníženie o 6,9 percenta.

| (143) | Čínsky dovoz naďalej zvyšoval svoju prítomnosť na trhu napriek klesajúcej spotrebe, pričom v OP dosiahol 12,4 %. Jeho objemy a trhový podiel sa stále zvyšovali a jeho ceny sústavne podliezali ceny výrobného odvetvia EÚ. Dalo by sa však logicky očakávať, že kríza ovplyvní všetky subjekty na trhu rovnakým spôsobom. Napriek tomu, ako sa už vysvetlilo predtým, čínsky dovoz sa zvyšoval pri cenách, ktoré v danej situácii výrazne podliezali ceny EÚ. Preto je celkom logický záver, že keby nebola hospodárska kríza, objemy a trhový podiel čínskeho dovozu by sa bol zvýšil ešte viac. |
| --- | --- |

(143)

Čínsky dovoz naďalej zvyšoval svoju prítomnosť na trhu napriek klesajúcej spotrebe, pričom v OP dosiahol 12,4 %. Jeho objemy a trhový podiel sa stále zvyšovali a jeho ceny sústavne podliezali ceny výrobného odvetvia EÚ. Dalo by sa však logicky očakávať, že kríza ovplyvní všetky subjekty na trhu rovnakým spôsobom. Napriek tomu, ako sa už vysvetlilo predtým, čínsky dovoz sa zvyšoval pri cenách, ktoré v danej situácii výrazne podliezali ceny EÚ. Preto je celkom logický záver, že keby nebola hospodárska kríza, objemy a trhový podiel čínskeho dovozu by sa bol zvýšil ešte viac.

| (144) | Z týchto dôvodov je logické predpokladať, že hospodársky pokles, aj keď prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa sám osebe nezdá byť faktorom, ktorý by vyvrátil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou. Naopak objemy dovozu z Číny by sa za normálnych okolností mali s poklesom spotreby znížiť, ako to bolo v prípade dovozu z iných tretích krajín, a najmä v prípade predaja výrobného odvetvia EÚ (ktorý, ako sa pripomína, klesol úmerne so zvýšením čínskeho dovozu). |
| --- | --- |

(144)

Z týchto dôvodov je logické predpokladať, že hospodársky pokles, aj keď prispel k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, sa sám osebe nezdá byť faktorom, ktorý by vyvrátil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou. Naopak objemy dovozu z Číny by sa za normálnych okolností mali s poklesom spotreby znížiť, ako to bolo v prípade dovozu z iných tretích krajín, a najmä v prípade predaja výrobného odvetvia EÚ (ktorý, ako sa pripomína, klesol úmerne so zvýšením čínskeho dovozu).

3.3.   Vplyv zmien výkonnosti vývozu výrobného odvetvia Únie

| (145) | Vývozná činnosť výrobcov v Únii bola počas posudzovaného obdobia nízka (menej ako 2 % celkového predaja výrobcov EÚ vybraných do vzorky). Nemohla teda mať žiadny negatívny vplyv na zlú situáciu výrobného odvetvia Únie a nemohla vyvrátiť príčinnú súvislosť. |
| --- | --- |

(145)

Vývozná činnosť výrobcov v Únii bola počas posudzovaného obdobia nízka (menej ako 2 % celkového predaja výrobcov EÚ vybraných do vzorky). Nemohla teda mať žiadny negatívny vplyv na zlú situáciu výrobného odvetvia Únie a nemohla vyvrátiť príčinnú súvislosť.

3.4.   Hospodárska súťaž medzi výrobcami v Únii a koncentrácia na trhu EÚ

| (146) | Počet výrobcov HK (približne 30) pôsobiacich na trhu EÚ naznačuje, že trh EÚ je veľmi konkurenčný, aj keď ho charakterizuje vysoká úroveň priemyselnej koncentrácie s 3 najväčšími spoločnosťami, ktoré majú 60 % podiel na celkovej výrobe, 2 ďalšími s približne 8 % a potom 4 s približne 4 %. Dostupné údaje o objemoch výroby ukazujú, že ostatní výrobcovia sú malé alebo stredné spoločnosti. |
| --- | --- |

(146)

Počet výrobcov HK (približne 30) pôsobiacich na trhu EÚ naznačuje, že trh EÚ je veľmi konkurenčný, aj keď ho charakterizuje vysoká úroveň priemyselnej koncentrácie s 3 najväčšími spoločnosťami, ktoré majú 60 % podiel na celkovej výrobe, 2 ďalšími s približne 8 % a potom 4 s približne 4 %. Dostupné údaje o objemoch výroby ukazujú, že ostatní výrobcovia sú malé alebo stredné spoločnosti.

| (147) | Je potrebné uviesť, že pred rokom 2008, v roku 2008 a v OP skončilo výrobu viacero menších výrobcov. To by mohlo naznačovať, že k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, prispela hospodárska súťaž medzi výrobcami v Únii – a zjavne aj prebiehajúci proces koncentrácie. Údaje z prešetrovania však ukazujú, že ovplyvnení sú nielen malí výrobcovia. Súčasný vývoj skutočne ovplyvňuje podobným spôsobom väčších aj menších výrobcov. Preto nemožno dospieť k záveru, že hospodárska súťaž medzi výrobcami Únie prispela významným spôsobom k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(147)

Je potrebné uviesť, že pred rokom 2008, v roku 2008 a v OP skončilo výrobu viacero menších výrobcov. To by mohlo naznačovať, že k ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, prispela hospodárska súťaž medzi výrobcami v Únii – a zjavne aj prebiehajúci proces koncentrácie. Údaje z prešetrovania však ukazujú, že ovplyvnení sú nielen malí výrobcovia. Súčasný vývoj skutočne ovplyvňuje podobným spôsobom väčších aj menších výrobcov. Preto nemožno dospieť k záveru, že hospodárska súťaž medzi výrobcami Únie prispela významným spôsobom k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

3.5.   Používateľské preferencie vo vzťahu k oceľovým a HK

| (148) | Tvrdilo sa, že klesajúci dopyt po HK by mohol nastať zmenou používateľských preferencií, ktoré sa mohli v súvislosti s krízou preorientovať na lacnejšie oceľové kolesá. Na podporu tohto tvrdenia však nebol poskytnutý žiadny podklad. Vzhľadom na to, že chýbajú akékoľvek údaje podporujúce tento argument, v tomto štádiu nie je možné tento vývoj potvrdiť. |
| --- | --- |

(148)

Tvrdilo sa, že klesajúci dopyt po HK by mohol nastať zmenou používateľských preferencií, ktoré sa mohli v súvislosti s krízou preorientovať na lacnejšie oceľové kolesá. Na podporu tohto tvrdenia však nebol poskytnutý žiadny podklad. Vzhľadom na to, že chýbajú akékoľvek údaje podporujúce tento argument, v tomto štádiu nie je možné tento vývoj potvrdiť.

3.6.   Zloženie výrobkov

| (149) | Niektoré strany namietali, že zvýšenie čínskeho dovozu spôsobil zvýšený dopyt po určitých druhoch kolies s osobitnou technológiou vyššej triedy vyrábaných v ČĽR [t. j. kované alebo prietokovo tvarované kolesá (technológiou flow-forming)], ktoré sa (vo významnejšom množstve) v EÚ nevyrábajú. Preto dovoz z ČĽR nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie. Prešetrovaním sa však preukázalo, že tento dovoz predstavoval len veľmi malú časť celkového dovozu z ČĽR. Preto sa tento argument musí odmietnuť. |
| --- | --- |

(149)

Niektoré strany namietali, že zvýšenie čínskeho dovozu spôsobil zvýšený dopyt po určitých druhoch kolies s osobitnou technológiou vyššej triedy vyrábaných v ČĽR [t. j. kované alebo prietokovo tvarované kolesá (technológiou flow-forming)], ktoré sa (vo významnejšom množstve) v EÚ nevyrábajú. Preto dovoz z ČĽR nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie. Prešetrovaním sa však preukázalo, že tento dovoz predstavoval len veľmi malú časť celkového dovozu z ČĽR. Preto sa tento argument musí odmietnuť.

4.   Záver týkajúci sa príčinných súvislostí

| (150) | V tomto prípade treba pripomenúť, že sa zistilo, že došlo k výraznému zníženiu výroby a predaja, strate trhového podielu, ako aj k zníženiu cien, ktoré viedlo k stratám výrobného odvetvia Únie. Objemy dovozu z ČĽR, ktoré výrazne podliezajú svojimi cenami ceny výrobného odvetvia Únie, ako aj jeho trhový podiel sa v tom istom čase zvýšili. |
| --- | --- |

(150)

V tomto prípade treba pripomenúť, že sa zistilo, že došlo k výraznému zníženiu výroby a predaja, strate trhového podielu, ako aj k zníženiu cien, ktoré viedlo k stratám výrobného odvetvia Únie. Objemy dovozu z ČĽR, ktoré výrazne podliezajú svojimi cenami ceny výrobného odvetvia Únie, ako aj jeho trhový podiel sa v tom istom čase zvýšili.

| (151) | Komisia analyzovala aj všetky ostatné faktory, ktoré by mohli prispieť k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti sa zistilo, že hospodárska kríza, dovoz z Turecka a hospodárska súťaž medzi výrobcami v Únii, ktorá vedie k procesu koncentrácie, môžu mať určitý vplyv na utrpenú ujmu. Predbežne sa však dospelo k názoru, že ich vplyv nie je taký, aby porušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a zistenou ujmou, ako už bolo podrobne uvedené. |
| --- | --- |

(151)

Komisia analyzovala aj všetky ostatné faktory, ktoré by mohli prispieť k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. V tejto súvislosti sa zistilo, že hospodárska kríza, dovoz z Turecka a hospodárska súťaž medzi výrobcami v Únii, ktorá vedie k procesu koncentrácie, môžu mať určitý vplyv na utrpenú ujmu. Predbežne sa však dospelo k názoru, že ich vplyv nie je taký, aby porušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a zistenou ujmou, ako už bolo podrobne uvedené.

| (152) | Na základe uvedenej analýzy účinkov všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie sa preto predbežne dospelo k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(152)

Na základe uvedenej analýzy účinkov všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie sa preto predbežne dospelo k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

F.   ZÁUJEM ÚNIE

1.   Záujem výrobného odvetvia Únie

| (153) | V tomto prípade sa zaznamenala vysoká úroveň spolupráce a podpory zo strany výrobného odvetvia Únie (viac ako 70 %). To naznačuje, že zavedenie opatrení je zreteľne v záujme výrobcov EÚ. |
| --- | --- |

(153)

V tomto prípade sa zaznamenala vysoká úroveň spolupráce a podpory zo strany výrobného odvetvia Únie (viac ako 70 %). To naznačuje, že zavedenie opatrení je zreteľne v záujme výrobcov EÚ.

| (154) | Prešetrovanie preukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu pre účinky dumpingového dovozu, ktorý podhodnocuje jeho tovar, ako sa uvádza v odôvodnení (93) a nasl. |
| --- | --- |

(154)

Prešetrovanie preukázalo, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu pre účinky dumpingového dovozu, ktorý podhodnocuje jeho tovar, ako sa uvádza v odôvodnení (93) a nasl.

| (155) | Dá sa očakávať, že výrobné odvetvie Únie bude mať prospech z opatrení, ktoré by pravdepodobne zabránili ďalšiemu prílevu dumpingového dovozu s nízkou cenou. |
| --- | --- |

(155)

Dá sa očakávať, že výrobné odvetvie Únie bude mať prospech z opatrení, ktoré by pravdepodobne zabránili ďalšiemu prílevu dumpingového dovozu s nízkou cenou.

| (156) | Ak by sa opatrenia neuložili, dá sa očakávať, že zvýšený dovoz dumpingových HK s nízkou cenou najmä do segmentu AM bude ďalej pokračovať, ak sa ešte nezvýši. Nedá sa ďalej vylúčiť, že zvýšený cenový tlak na segment AM a prenikanie doňho nebude mať aspoň nepriamy vplyv na situáciu v segmente OEM. V tomto ohľade sa zistilo, že určití výrobcovia v príslušnej krajine sa presúvajú alebo sa už presunuli do strednej alebo hornej časti segmentu AM a potom ďalej do segmentu OEM – s veľmi nízkymi cenami. Dá sa očakávať, že tento vývoj bude pokračovať a časom ohrozí aj veľkú skupinu výrobcov v Únii, ktorí pôsobia v segmente OEM. Keďže finančná situácia a ziskovosť týchto výrobcov nie je dosť stabilná, aby vydržala ďalší cenový tlak dumpingového dovozu, ktorý výrazne podhodnocuje ich tovar, veľmi pravdepodobne by to viedlo k postupnému zániku veľkého počtu, ak nie všetkých výrobcov v Únii. |
| --- | --- |

(156)

Ak by sa opatrenia neuložili, dá sa očakávať, že zvýšený dovoz dumpingových HK s nízkou cenou najmä do segmentu AM bude ďalej pokračovať, ak sa ešte nezvýši. Nedá sa ďalej vylúčiť, že zvýšený cenový tlak na segment AM a prenikanie doňho nebude mať aspoň nepriamy vplyv na situáciu v segmente OEM. V tomto ohľade sa zistilo, že určití výrobcovia v príslušnej krajine sa presúvajú alebo sa už presunuli do strednej alebo hornej časti segmentu AM a potom ďalej do segmentu OEM – s veľmi nízkymi cenami. Dá sa očakávať, že tento vývoj bude pokračovať a časom ohrozí aj veľkú skupinu výrobcov v Únii, ktorí pôsobia v segmente OEM. Keďže finančná situácia a ziskovosť týchto výrobcov nie je dosť stabilná, aby vydržala ďalší cenový tlak dumpingového dovozu, ktorý výrazne podhodnocuje ich tovar, veľmi pravdepodobne by to viedlo k postupnému zániku veľkého počtu, ak nie všetkých výrobcov v Únii.

2.   Záujem dovozcov

| (157) | Pri výbere vzorky (pozri odôvodnenie (13)) sa vybralo 5 neprepojených dovozcov a 2 dovážajúci používatelia na základe objemu ich dovozu. |
| --- | --- |

(157)

Pri výbere vzorky (pozri odôvodnenie (13)) sa vybralo 5 neprepojených dovozcov a 2 dovážajúci používatelia na základe objemu ich dovozu.

| (158) | Spolupráca neprepojených dovozcov predstavuje celkovo menej ako 10 % celkového objemu dovozu z ČĽR. |
| --- | --- |

(158)

Spolupráca neprepojených dovozcov predstavuje celkovo menej ako 10 % celkového objemu dovozu z ČĽR.

| (159) | Prešetrovaním sa preukázalo, že väčšina dovozcov sú obchodníci, ktorí sa špecializujú na autopríslušenstvo. Dajú sa medzi nimi rozlíšiť 2 kategórie. Do jednej kategórie patria spoločnosti, ktoré dovážajú a opätovne predávajú HK so svojou vlastnou značkou, ktorých výrobu si zabezpečili externe v ČĽR. Nie sú však prepojení na čínskych vývozcov. Táto kategória dovozcov má zvyčajne v EÚ činnosti s dosť významnou „pridanou hodnotou“ (napr. navrhovanie, výskum a vývoj) a niekedy dokonca aj vlastnú distribučnú sieť so zodpovedajúcou úrovňou zamestnanosti. Druhú kategóriu tvoria dovozcovia/distribútori, ktorí sú obchodníci zameriavajúci sa viac na objemy a menej na značky. Títo dovozcovia majú vo všeobecnosti v Únii nižšie náklady a činnosti s nižšou pridanou hodnotou. |
| --- | --- |

(159)

Prešetrovaním sa preukázalo, že väčšina dovozcov sú obchodníci, ktorí sa špecializujú na autopríslušenstvo. Dajú sa medzi nimi rozlíšiť 2 kategórie. Do jednej kategórie patria spoločnosti, ktoré dovážajú a opätovne predávajú HK so svojou vlastnou značkou, ktorých výrobu si zabezpečili externe v ČĽR. Nie sú však prepojení na čínskych vývozcov. Táto kategória dovozcov má zvyčajne v EÚ činnosti s dosť významnou „pridanou hodnotou“ (napr. navrhovanie, výskum a vývoj) a niekedy dokonca aj vlastnú distribučnú sieť so zodpovedajúcou úrovňou zamestnanosti. Druhú kategóriu tvoria dovozcovia/distribútori, ktorí sú obchodníci zameriavajúci sa viac na objemy a menej na značky. Títo dovozcovia majú vo všeobecnosti v Únii nižšie náklady a činnosti s nižšou pridanou hodnotou.

| (160) | Nízka úroveň spolupráce neprepojených dovozcov naznačuje, že zavedenie opatrení by nemalo na ich činnosť žiadny výraznejší vplyv. V prípade spolupracujúcich dovozcov/distribútorov sa vlastne zistilo, že opätovný predaj čínskych HK predstavuje od 1 % do 6 % ich celkového obratu. Situácia spoločností, ktoré využívajú externé zdroje, je zložitejšia, pretože opätovný predaj čínskych HK môže predstavovať takmer celý ich obchod. Opatrenia, ak by sa nejaké prijali, by určite mali vplyv na ich činnosť – aj keď je v tomto štádiu ťažké posúdiť, v akom rozsahu. |
| --- | --- |

(160)

Nízka úroveň spolupráce neprepojených dovozcov naznačuje, že zavedenie opatrení by nemalo na ich činnosť žiadny výraznejší vplyv. V prípade spolupracujúcich dovozcov/distribútorov sa vlastne zistilo, že opätovný predaj čínskych HK predstavuje od 1 % do 6 % ich celkového obratu. Situácia spoločností, ktoré využívajú externé zdroje, je zložitejšia, pretože opätovný predaj čínskych HK môže predstavovať takmer celý ich obchod. Opatrenia, ak by sa nejaké prijali, by určite mali vplyv na ich činnosť – aj keď je v tomto štádiu ťažké posúdiť, v akom rozsahu.

3.   Záujem používateľov

3.1.   Všeobecne

| (161) | Dotazníky pre používateľov sa zaslali približne 20 zisteným používateľom. V rámci prešetrovania spolupracovalo 13 výrobcov automobilov. Spolupracovali aj dve združenia zastupujúce používateľov a dovozcov kolies pre segmenty OEM a AM. |
| --- | --- |

(161)

Dotazníky pre používateľov sa zaslali približne 20 zisteným používateľom. V rámci prešetrovania spolupracovalo 13 výrobcov automobilov. Spolupracovali aj dve združenia zastupujúce používateľov a dovozcov kolies pre segmenty OEM a AM.

| (162) | Dovoz spolupracujúcich používateľov predstavuje na základe údajov Eurostatu 19 % celkového dovozu z ČĽR. Údaje Eurostatu neumožňujú presne zistiť, či dovozný predaj smeroval do segmentu OEM alebo AM. Ako sa uvádza v odôvodnení (133), segmenty OEM a AM sa aj napriek tomu dali rozlíšiť, pričom sa ukázalo, že segment OEM predstavuje od 20 do 30 % celkového dovozu z ČĽR. Z tohto dôvodu je logické predpokladať, že spolupráca segmentu OEM bola veľmi vysoká. |
| --- | --- |

(162)

Dovoz spolupracujúcich používateľov predstavuje na základe údajov Eurostatu 19 % celkového dovozu z ČĽR. Údaje Eurostatu neumožňujú presne zistiť, či dovozný predaj smeroval do segmentu OEM alebo AM. Ako sa uvádza v odôvodnení (133), segmenty OEM a AM sa aj napriek tomu dali rozlíšiť, pričom sa ukázalo, že segment OEM predstavuje od 20 do 30 % celkového dovozu z ČĽR. Z tohto dôvodu je logické predpokladať, že spolupráca segmentu OEM bola veľmi vysoká.

| (163) | Zdá sa, že výrobcovia automobilov sa v priemere spoliehajú na čínske dodávky len v obmedzenom rozsahu. Keď sa posudzujú jednotlivo, spolupracujúci výrobcovia automobilov používajú rôzne obchodné modely. Niektorí vôbec nedovážajú z Číny, iní dovážajú menej ako 5 %, niektorí však dovážajú až 30 % svojej spotreby. |
| --- | --- |

(163)

Zdá sa, že výrobcovia automobilov sa v priemere spoliehajú na čínske dodávky len v obmedzenom rozsahu. Keď sa posudzujú jednotlivo, spolupracujúci výrobcovia automobilov používajú rôzne obchodné modely. Niektorí vôbec nedovážajú z Číny, iní dovážajú menej ako 5 %, niektorí však dovážajú až 30 % svojej spotreby.

| (164) | Dovážajúci aj nedovážajúci používatelia sú proti opatreniam. Jeden z ich hlavných argumentov je, že výrobcovia automobilov majú záujem udržať si rôzne zdroje dodávok a vyžívať výhody hospodárskej súťaže na trhu s kolesami. Opatrenia by ich urobili príliš závislými od obmedzeného počtu európskych výrobcov. Tento argument sám o sebe sa však nezdá byť rozhodujúci vzhľadom na existenciu významného dovozu z iných tretích krajín. |
| --- | --- |

(164)

Dovážajúci aj nedovážajúci používatelia sú proti opatreniam. Jeden z ich hlavných argumentov je, že výrobcovia automobilov majú záujem udržať si rôzne zdroje dodávok a vyžívať výhody hospodárskej súťaže na trhu s kolesami. Opatrenia by ich urobili príliš závislými od obmedzeného počtu európskych výrobcov. Tento argument sám o sebe sa však nezdá byť rozhodujúci vzhľadom na existenciu významného dovozu z iných tretích krajín.

3.2.   Náklady na opatrenia

| (165) | HK predstavujú približne 1 % nákladov na automobil. Opatrenie vo výške 20 % na HK by teda viedlo k zvýšeniu nákladov o 0,2 %. Pre tých výrobcov automobilov, ktorí dovážajú najviac 5 % HK z Číny, by teda zvýšenie celkových nákladov v zmysle celkovej výroby automobilov predstavovalo 5 % z 0,2 %, t. j. 0,01 %. Ale aj pre tých výrobcov automobilov, ktorí dovážajú až 30 % HK z Číny, by zvýšenie celkových nákladov predstavovalo 30 % z 0,2 %, t. j. 0,06 %. Z toho vyplýva, že opatrenia by mali na náklady veľmi obmedzený vplyv. Okrem toho zrejme nie je nezvyčajné, že HK, ktoré dovážajú výrobcovia automobilov za danú cenu (napríklad za 50 EUR), sa predávajú konečnému používateľovi za trojnásobnú až štvornásobnú cenu (t. j. 200 EUR). |
| --- | --- |

(165)

HK predstavujú približne 1 % nákladov na automobil. Opatrenie vo výške 20 % na HK by teda viedlo k zvýšeniu nákladov o 0,2 %. Pre tých výrobcov automobilov, ktorí dovážajú najviac 5 % HK z Číny, by teda zvýšenie celkových nákladov v zmysle celkovej výroby automobilov predstavovalo 5 % z 0,2 %, t. j. 0,01 %. Ale aj pre tých výrobcov automobilov, ktorí dovážajú až 30 % HK z Číny, by zvýšenie celkových nákladov predstavovalo 30 % z 0,2 %, t. j. 0,06 %. Z toho vyplýva, že opatrenia by mali na náklady veľmi obmedzený vplyv. Okrem toho zrejme nie je nezvyčajné, že HK, ktoré dovážajú výrobcovia automobilov za danú cenu (napríklad za 50 EUR), sa predávajú konečnému používateľovi za trojnásobnú až štvornásobnú cenu (t. j. 200 EUR).

3.3.   Náklady na prechod k inému dodávateľovi

| (166) | Ako sa už vysvetlilo, HK pre segment OEM sa zvyčajne vyvíjajú 2 roky pred začiatkom výroby nového modelu automobilu. Každá zmena dodávateľa si vyžaduje čas (najmenej 6 mesiacov) a mohla by takisto znamenať dodatočné náklady na vybavenie nástrojmi. Prešetrovanie však preukázalo, že väčšina výrobcov automobilov máva bežne pre dodávky rôzne zdroje, t. j. majú spoločnú výrobu osobitných HK s dvomi (alebo viacerými) výrobcami. Toto dvojité zabezpečovanie zdrojov sa uskutočňuje aj vo vzťahu k tým modelom, ktoré majú zdroje v ČĽR, aby sa zaručila bezpečnosť dodávky. Preto sa zdá, že riziko potreby prechodu na iného dodávateľa je už zohľadnené v rozhodnutí zabezpečiť si zdroj z ČĽR. Zmluvy zozbierané v rámci prešetrovania okrem toho ukazujú, že výrobcovia automobilov celkovo môžu kedykoľvek bez sankcií zmluvu vypovedať. |
| --- | --- |

(166)

Ako sa už vysvetlilo, HK pre segment OEM sa zvyčajne vyvíjajú 2 roky pred začiatkom výroby nového modelu automobilu. Každá zmena dodávateľa si vyžaduje čas (najmenej 6 mesiacov) a mohla by takisto znamenať dodatočné náklady na vybavenie nástrojmi. Prešetrovanie však preukázalo, že väčšina výrobcov automobilov máva bežne pre dodávky rôzne zdroje, t. j. majú spoločnú výrobu osobitných HK s dvomi (alebo viacerými) výrobcami. Toto dvojité zabezpečovanie zdrojov sa uskutočňuje aj vo vzťahu k tým modelom, ktoré majú zdroje v ČĽR, aby sa zaručila bezpečnosť dodávky. Preto sa zdá, že riziko potreby prechodu na iného dodávateľa je už zohľadnené v rozhodnutí zabezpečiť si zdroj z ČĽR. Zmluvy zozbierané v rámci prešetrovania okrem toho ukazujú, že výrobcovia automobilov celkovo môžu kedykoľvek bez sankcií zmluvu vypovedať.

3.4.   Dodatočné argumenty, ktoré predložili strany

| (167) | Niektoré strany namietali, že zavedením cla na HK s pôvodom z ČĽR by sa poskytla ďalšia výhoda juhokórejským výrobcom automobilov okrem nulového cla na automobily na základe nadchádzajúcej dohody o voľnom obchode. Podľa tohto argumentu by mali juhokórejskí výrobcovia automobilov naďalej prístup k čínskym HK za nízke ceny a mohli by dokonca uplatňovať vrátenie cla na automobily vyvezené do EÚ (je možnosť požadovať vrátenie cla zaplateného za dovoz určitých súčiastok do automobilu po vyvezení tohto automobilu). Antidumpingové opatrenie na čínske HK by pre európskych výrobcov automobilov spôsobilo konkurenčnú nevýhodu vo vzťahu k juhokórejským automobilom dovezeným do EÚ s nulovým clom. |
| --- | --- |

(167)

Niektoré strany namietali, že zavedením cla na HK s pôvodom z ČĽR by sa poskytla ďalšia výhoda juhokórejským výrobcom automobilov okrem nulového cla na automobily na základe nadchádzajúcej dohody o voľnom obchode. Podľa tohto argumentu by mali juhokórejskí výrobcovia automobilov naďalej prístup k čínskym HK za nízke ceny a mohli by dokonca uplatňovať vrátenie cla na automobily vyvezené do EÚ (je možnosť požadovať vrátenie cla zaplateného za dovoz určitých súčiastok do automobilu po vyvezení tohto automobilu). Antidumpingové opatrenie na čínske HK by pre európskych výrobcov automobilov spôsobilo konkurenčnú nevýhodu vo vzťahu k juhokórejským automobilom dovezeným do EÚ s nulovým clom.

| (168) | V tejto súvislosti treba uviesť, že trhový podiel automobilov s pôvodom v Južnej Kórei v súčasnosti dosahuje len 3 % trhu EÚ s automobilmi. Keďže je ťažké predpovedať vývoj dovozu kórejských automobilov a so zreteľom na veľmi obmedzený vplyv opatrení na priame náklady výrobcov automobilov v EÚ, nie je v tomto štádiu možné dospieť k záveru, že zavedenie antidumpingového cla na HK z Číny bude v tomto ohľade mať nejaký zmysel. |
| --- | --- |

(168)

V tejto súvislosti treba uviesť, že trhový podiel automobilov s pôvodom v Južnej Kórei v súčasnosti dosahuje len 3 % trhu EÚ s automobilmi. Keďže je ťažké predpovedať vývoj dovozu kórejských automobilov a so zreteľom na veľmi obmedzený vplyv opatrení na priame náklady výrobcov automobilov v EÚ, nie je v tomto štádiu možné dospieť k záveru, že zavedenie antidumpingového cla na HK z Číny bude v tomto ohľade mať nejaký zmysel.

4.   Záujem zákazníkov

| (169) | Pokiaľ ide o vplyv opatrení na konečných zákazníkov, nebol predložený žiadny argument. Táto skutočnosť, ako aj obmedzený vplyv na náklady a cenové stratégie výrobcov automobilov, ktoré sa zistili počas prešetrovania, v skutočnosti hovoria proti pravdepodobnosti akéhokoľvek citeľného účinku na zákaznícke ceny. |
| --- | --- |

(169)

Pokiaľ ide o vplyv opatrení na konečných zákazníkov, nebol predložený žiadny argument. Táto skutočnosť, ako aj obmedzený vplyv na náklady a cenové stratégie výrobcov automobilov, ktoré sa zistili počas prešetrovania, v skutočnosti hovoria proti pravdepodobnosti akéhokoľvek citeľného účinku na zákaznícke ceny.

5.   Záujem dodávateľov

| (170) | Vyplnený dotazník pre dodávateľov doručilo 5 dodávateľov surovín/zariadení pre výrobcov HK v Únii. Dodávajú hliník/primárne ingoty, náterové farby/podkladové nátery alebo nízkotlakové stroje. Pokiaľ ide o dodávateľov ingotov, predaj výrobnému odvetviu Únie predstavuje len malú časť ich činnosti (do 6 % ich celkového obratu), čo poukazuje na ich pomerne malý záujem o stanovenie antidumpingových opatrení na HK z Číny. V prípade iných dodávateľov (strojového zariadenia, farieb alebo nízkotlakových strojov) ich predaj výrobnému odvetviu Únie predstavuje od 30 % do 50 % ich celkového obratu. Vzhľadom na to, že tieto spoločnosti sú MSP, je pre ich činnosť rozhodujúca životaschopnosť výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(170)

Vyplnený dotazník pre dodávateľov doručilo 5 dodávateľov surovín/zariadení pre výrobcov HK v Únii. Dodávajú hliník/primárne ingoty, náterové farby/podkladové nátery alebo nízkotlakové stroje. Pokiaľ ide o dodávateľov ingotov, predaj výrobnému odvetviu Únie predstavuje len malú časť ich činnosti (do 6 % ich celkového obratu), čo poukazuje na ich pomerne malý záujem o stanovenie antidumpingových opatrení na HK z Číny. V prípade iných dodávateľov (strojového zariadenia, farieb alebo nízkotlakových strojov) ich predaj výrobnému odvetviu Únie predstavuje od 30 % do 50 % ich celkového obratu. Vzhľadom na to, že tieto spoločnosti sú MSP, je pre ich činnosť rozhodujúca životaschopnosť výrobného odvetvia Únie.

6.   Záver o záujme Únie

| (171) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií o záujme Únie neexistujú presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz HK s pôvodom v ČĽR. |
| --- | --- |

(171)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že na základe dostupných informácií o záujme Únie neexistujú presvedčivé dôvody proti uloženiu dočasných opatrení na dovoz HK s pôvodom v ČĽR.

G.   DOČASNÉ OPATRENIA

1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (172) | Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, vyplývajúcou ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, mali by sa uložiť dočasné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom z ČĽR. |
| --- | --- |

(172)

Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo v súvislosti s dumpingom, vyplývajúcou ujmou, príčinnými súvislosťami a záujmom Únie, mali by sa uložiť dočasné opatrenia, aby sa zabránilo ďalšej ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie dumpingovým dovozom z ČĽR.

| (173) | Na účely stanovenia úrovne tohto cla sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla potrebná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. |
| --- | --- |

(173)

Na účely stanovenia úrovne tohto cla sa zohľadnili zistené dumpingové rozpätia a výška cla potrebná na odstránenie ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

| (174) | Ako sa opisuje v odôvodnení (20), trh s HK je charakterizovaný existenciou dvoch pomerne odlišných trhových segmentov. Prešetrovaním sa ďalej zistilo, že predaj výrobcov v Únii sa sústreďuje na segment OEM, ktorý predstavuje 85 % celkového predaja výrobného odvetvia Únie. |
| --- | --- |

(174)

Ako sa opisuje v odôvodnení (20), trh s HK je charakterizovaný existenciou dvoch pomerne odlišných trhových segmentov. Prešetrovaním sa ďalej zistilo, že predaj výrobcov v Únii sa sústreďuje na segment OEM, ktorý predstavuje 85 % celkového predaja výrobného odvetvia Únie.

| (175) | Pre uloženie dočasných opatrení sa preto považovalo za vhodné posúdiť rozpätie ujmy, ktoré by sa zohľadňovalo túto osobitnú trhovú situáciu. |
| --- | --- |

(175)

Pre uloženie dočasných opatrení sa preto považovalo za vhodné posúdiť rozpätie ujmy, ktoré by sa zohľadňovalo túto osobitnú trhovú situáciu.

| (176) | V segmente OEM predajcovia HK (ktorí sú výrobcami automobilov) zvyčajne zadávajú objednávky na základe výberového konania. V dôsledku toho sa môže rovnaký model kolesa, ktorý sa má montovať na rovnaký model automobilu, v dosť významnom počte prípadov objednať z niekoľkých zdrojov, často súčasne od čínskeho dodávateľa a dodávateľa EÚ. Predbežne sa usudzuje, že tento postup v rámci výberových konaní presne a verne odzrkadľuje hospodársku súťaž v oblasti priemerných cien, ktorá existovala počas OP, medzi čínskymi dodávateľmi a dodávateľmi z Únie, keď súťažia v rámci toho istého výberového konania. |
| --- | --- |

(176)

V segmente OEM predajcovia HK (ktorí sú výrobcami automobilov) zvyčajne zadávajú objednávky na základe výberového konania. V dôsledku toho sa môže rovnaký model kolesa, ktorý sa má montovať na rovnaký model automobilu, v dosť významnom počte prípadov objednať z niekoľkých zdrojov, často súčasne od čínskeho dodávateľa a dodávateľa EÚ. Predbežne sa usudzuje, že tento postup v rámci výberových konaní presne a verne odzrkadľuje hospodársku súťaž v oblasti priemerných cien, ktorá existovala počas OP, medzi čínskymi dodávateľmi a dodávateľmi z Únie, keď súťažia v rámci toho istého výberového konania.

| (177) | Preto sa považovalo za vhodné vypočítať rozpätie predaja pod cenu na základe cien zistených z údajov, ktoré uviedli výrobcovia z EÚ a čínski vývozcovia, keď súťažili v rámci takýchto výberových konaní. |
| --- | --- |

(177)

Preto sa považovalo za vhodné vypočítať rozpätie predaja pod cenu na základe cien zistených z údajov, ktoré uviedli výrobcovia z EÚ a čínski vývozcovia, keď súťažili v rámci takýchto výberových konaní.

| (178) | Pri výpočte výšky cla potrebnej na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa vychádzalo z toho, že tieto opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokryť jeho výrobné náklady a celkovo dosiahnuť primeraný zisk. Pokiaľ ide o výrobné náklady, vykonala sa úprava zohľadňujúca skutočnú stratu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP (– 5,4 %). Ďalej sa usúdilo, že by sa mal posúdiť primeraný zisk pred zdanením, ktorý môže pri predaji podobného výrobku v Únii dosiahnuť výrobné odvetvie tohto druhu pri bežných podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. bez existencie dumpingového dovozu, vo vzťahu k ziskovosti dosiahnutej v roku 2006, ktorá dosiahla + 3,2 %. V tomto roku bol v skutočnosti objem dovozu z Číny pomerne nízky. Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala nepoškodzujúca cena podobného výrobku. |
| --- | --- |

(178)

Pri výpočte výšky cla potrebnej na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa vychádzalo z toho, že tieto opatrenia by mali výrobnému odvetviu Únie umožniť pokryť jeho výrobné náklady a celkovo dosiahnuť primeraný zisk. Pokiaľ ide o výrobné náklady, vykonala sa úprava zohľadňujúca skutočnú stratu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie počas OP (– 5,4 %). Ďalej sa usúdilo, že by sa mal posúdiť primeraný zisk pred zdanením, ktorý môže pri predaji podobného výrobku v Únii dosiahnuť výrobné odvetvie tohto druhu pri bežných podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. bez existencie dumpingového dovozu, vo vzťahu k ziskovosti dosiahnutej v roku 2006, ktorá dosiahla + 3,2 %. V tomto roku bol v skutočnosti objem dovozu z Číny pomerne nízky. Na základe toho sa pre výrobné odvetvie Únie vypočítala nepoškodzujúca cena podobného výrobku.

| (179) | Na základe toho je rozpätie predaja pod cenu 20,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Na základe toho je rozpätie predaja pod cenu 20,6 %.

| (180) | Tento výsledok sa potvrdil aj ďalším výpočtom na základe porovnania niektorých zmlúv v rámci výberových konaní, ktoré poskytli určití výrobcovia automobilov počas prešetrovania. Keď si výrobcovia automobilov objednali rovnaký model HK od čínskeho výrobcu aj od výrobcu v Únii, bolo zistené rozpätie predaja pod cenu zohľadňujúce vykonané úpravy, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (93) a nasl., rádovo rovnaké, ako sa stanovilo v predchádzajúcom odôvodnení. |
| --- | --- |

(180)

Tento výsledok sa potvrdil aj ďalším výpočtom na základe porovnania niektorých zmlúv v rámci výberových konaní, ktoré poskytli určití výrobcovia automobilov počas prešetrovania. Keď si výrobcovia automobilov objednali rovnaký model HK od čínskeho výrobcu aj od výrobcu v Únii, bolo zistené rozpätie predaja pod cenu zohľadňujúce vykonané úpravy, ako sa vysvetľuje v odôvodnení (93) a nasl., rádovo rovnaké, ako sa stanovilo v predchádzajúcom odôvodnení.

| (181) | Je potrebné uviesť, že rozpätie predaja pod cenu je nižšie ako dumpingové rozpätia stanovené v odôvodnení (76) a nasl., a preto by malo slúžiť ako východisko pre stanovenie úrovne cla podľa pravidla nižšieho cla. |
| --- | --- |

(181)

Je potrebné uviesť, že rozpätie predaja pod cenu je nižšie ako dumpingové rozpätia stanovené v odôvodnení (76) a nasl., a preto by malo slúžiť ako východisko pre stanovenie úrovne cla podľa pravidla nižšieho cla.

| (182) | Vzhľadom na metodiku, ktorá sa v tomto prípade použila na stanovenie úrovne odstránenia ujmy, sa považuje za nepraktické špecifikovať jednotlivé sadzby antidumpingového cla podľa druhej vety článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Je to najmä preto, že chýbajú spoľahlivé údaje na vykonanie analýzy podľa jednotlivých spoločností. V dôsledku toho sa predbežne rozhodlo uložiť antidumpingové clo pre celú krajinu na všetok dovoz z Číny na úrovni rozpätia predaja pod cenu, ktoré sa rovná 20,6 %. |
| --- | --- |

(182)

Vzhľadom na metodiku, ktorá sa v tomto prípade použila na stanovenie úrovne odstránenia ujmy, sa považuje za nepraktické špecifikovať jednotlivé sadzby antidumpingového cla podľa druhej vety článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Je to najmä preto, že chýbajú spoľahlivé údaje na vykonanie analýzy podľa jednotlivých spoločností. V dôsledku toho sa predbežne rozhodlo uložiť antidumpingové clo pre celú krajinu na všetok dovoz z Číny na úrovni rozpätia predaja pod cenu, ktoré sa rovná 20,6 %.

2.   Dočasné opatrenia

| (183) | Na základe uvedených skutočností sa usúdilo, že podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa malo uložiť dočasné antidumpingové clo na dovoz s pôvodom v ČĽR. V tomto prípade by sa mala colná sadzba stanoviť zodpovedajúcim spôsobom na úrovni zisteného rozpätia ujmy. |
| --- | --- |

(183)

Na základe uvedených skutočností sa usúdilo, že podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia by sa malo uložiť dočasné antidumpingové clo na dovoz s pôvodom v ČĽR. V tomto prípade by sa mala colná sadzba stanoviť zodpovedajúcim spôsobom na úrovni zisteného rozpätia ujmy.

| (184) | Navrhnuté antidumpingové clo je teda 20,6 %. |
| --- | --- |

(184)

Navrhnuté antidumpingové clo je teda 20,6 %.

H.   ZVEREJNENIE

| (185) | Uvedené predbežné zistenia sa poskytnú všetkým zainteresovaným stranám, ktoré budú vyzvané, aby sa písomne vyjadrili a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa posúdia a v prípade, že budú opodstatnené, zohľadnia sa pred prijatím konečného rozhodnutia. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingového cla, ku ktorým sa dospelo na účely tohto nariadenia, sú predbežné a pravdepodobne sa budú musieť opätovne posúdiť na účely uzavretia veci, |
| --- | --- |

(185)

Uvedené predbežné zistenia sa poskytnú všetkým zainteresovaným stranám, ktoré budú vyzvané, aby sa písomne vyjadrili a požiadali o vypočutie. Ich pripomienky sa posúdia a v prípade, že budú opodstatnené, zohľadnia sa pred prijatím konečného rozhodnutia. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia antidumpingového cla, ku ktorým sa dospelo na účely tohto nariadenia, sú predbežné a pravdepodobne sa budú musieť opätovne posúdiť na účely uzavretia veci,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz hliníkových kolies na motorové vozidlá položiek KN 8701 až 8705, tiež s príslušenstvom a tiež s pneumatikami, v súčasnosti zaradených pod kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

2.   Sadzba dočasného antidumpingového cla vzťahujúceho sa na čistú cenu výrobku opísaného v odseku 1 na hranici Únie pred preclením je 20,6 %.

3.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Únii podlieha poskytnutiu záruky vo výške dočasného cla.

4.   Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia vzťahujúce sa na clá.

Článok 2

Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, vyjadriť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie Komisiou v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1225/2009 príslušné strany môžu predložiť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia v lehote jedného mesiaca odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje šesť mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. mája 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 190, 13.8.2009, s. 22.

2

(3)  Liate, prietokovo tvarované (technológiou flow-forming), kované a dvojdielne a trojdielne kolesá.

3

(4)  Výnimočne to tak nebolo v niektorých mesiacoch obdobia prešetrovania v rámci tohto konania. Toto zvýšenie cien na čínskych trhoch s hliníkom bolo spôsobené súborom stimulov čínskej vlády zameraným na obmedzenie účinkov hospodárskej krízy. (Úrad pre štátne rezervy koncom roku 2008 začal systém nakupovania hliníka od malých taviarní, aby podporil ich činnosť v čase zníženého dopytu vplyvom hospodárskej krízy. Tieto štátom podporované nákupy pohltili väčšinu zásob na domácom trhu, čím sa v prvej polovici roku 2009 zvýšili ceny.)

4

(5)  Porovnali sa dva výpočty spotreby, ktoré priniesli podobné výsledky. Keďže sa väčšina výroby uskutočňuje „na objednávku“, v porovnaní s celkovou spotrebou zásoby nezohrávajú veľkú úlohu, pokiaľ ide o objemy. Pri prvom výpočte sa spočítala výroba EÚ s dovozom a odpočítal sa vývoz. Pri druhom výpočte sa spočítal dovoz a predaj EÚ (údaje od výrobcov vybraných do vzorky, z minidotazníkov a odhady pre ostatných výrobcov). Uprednostnila sa druhá možnosť, pretože v tomto prípade umožňuje vyššiu presnosť.

5

---

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/83

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 405/2010

z 10. mája 2010,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 11. mája 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. mája 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 66,8 |
| TN | 108,2 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 93,2 |
| 0707 00 05 | MA | 50,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 90 70 | TR | 104,9 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 64,5 |
| MA | 55,4 |
| TN | 47,1 |
| TR | 52,3 |
| US | 67,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZA | 78,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,7 |
| BR | 78,3 |
| CA | 119,3 |
| CL | 85,5 |
| CN | 81,0 |
| CR | 59,1 |
| NZ | 120,8 |
| US | 131,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 92,2 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

66,8

TN

108,2

TR

104,6

ZZ

93,2

0707 00 05

MA

50,9

MK

59,4

TR

118,9

ZZ

76,4

0709 90 70

TR

104,9

ZZ

104,9

0805 10 20

EG

47,6

IL

64,5

MA

55,4

TN

47,1

TR

52,3

US

67,7

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

72,0

ZA

78,1

ZZ

75,1

0808 10 80

AR

86,7

BR

78,3

CA

119,3

CL

85,5

CN

81,0

CR

59,1

NZ

120,8

US

131,0

UY

72,1

ZA

87,8

ZZ

92,2

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/85

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 30. apríla 2010,

ktorým sa menia a dopĺňajú rozhodnutia 92/260/EHS, 93/195/EHS, 93/197/EHS a 2004/211/ES, pokiaľ ide o dovoz registrovaných koní pochádzajúcich z určitých častí Číny a prispôsobenie názvov určitých tretích krajín

[oznámené pod číslom K(2010) 2635]

(Text s významom pre EHP)

(2010/266/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 90/426/EHS z 26. júna 1990 o zdravotnom stave zvierat v súvislosti s presunom a dovozom zvierat čeľade koňovitých equidae z tretích krajín (1), a najmä na jej článok 12 ods. 1 a 4, článok 15 písm. a), článok 16 ods. 2, článok 19 úvodnú vetu a článok 19 body i) a ii),

keďže:

| (1) | Rozhodnutím Komisie 92/260/EHS z 10. apríla 1992 o veterinárnych podmienkach a o veterinárnom osvedčovaní pre dočasný vstup registrovaných koní (2) sa zaraďujú tretie krajiny, z ktorých je povolený dočasný vstup registrovaných koní do Únie, do sanitárnych skupín krajín s cieľom uplatňovať osobitné požiadavky na zdravotný stav zvierat a osvedčovanie. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komisie 92/260/EHS z 10. apríla 1992 o veterinárnych podmienkach a o veterinárnom osvedčovaní pre dočasný vstup registrovaných koní (2) sa zaraďujú tretie krajiny, z ktorých je povolený dočasný vstup registrovaných koní do Únie, do sanitárnych skupín krajín s cieľom uplatňovať osobitné požiadavky na zdravotný stav zvierat a osvedčovanie.

| (2) | Rozhodnutím Komisie 93/195/EHS z 2. februára 1993 o veterinárnych podmienkach a o veterinárnej certifikácii pre opakovaný vstup registrovaných koní určených na dostihy, súťaže a kultúrne podujatia po dočasnom vývoze (3) sa zaraďujú tretie krajiny, z ktorých je opätovný vstup takýchto koní do Únie povolený, do sanitárnych skupín s cieľom uplatňovať osobitné požiadavky na zdravotný stav zvierat a stanovujú sa vzory veterinárnych osvedčení pre registrované kone, ktoré sa zúčastnili na špecifických jazdeckých podujatiach. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Komisie 93/195/EHS z 2. februára 1993 o veterinárnych podmienkach a o veterinárnej certifikácii pre opakovaný vstup registrovaných koní určených na dostihy, súťaže a kultúrne podujatia po dočasnom vývoze (3) sa zaraďujú tretie krajiny, z ktorých je opätovný vstup takýchto koní do Únie povolený, do sanitárnych skupín s cieľom uplatňovať osobitné požiadavky na zdravotný stav zvierat a stanovujú sa vzory veterinárnych osvedčení pre registrované kone, ktoré sa zúčastnili na špecifických jazdeckých podujatiach.

| (3) | Rozhodnutím Komisie 93/197/EHS z 5. februára 1993 o veterinárnych podmienkach a o veterinárnom osvedčení pre dovozy registrovaných zvierat koňovitých a zvierat koňovitých určených na chov a produkciu (4) sa zaraďujú tretie krajiny, z ktorých je povolený dovoz takýchto zvierat z čeľade koňovitých do Únie, do sanitárnych skupín s cieľom uplatňovať osobitné požiadavky na zdravotný stav zvierat a osvedčovanie. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutím Komisie 93/197/EHS z 5. februára 1993 o veterinárnych podmienkach a o veterinárnom osvedčení pre dovozy registrovaných zvierat koňovitých a zvierat koňovitých určených na chov a produkciu (4) sa zaraďujú tretie krajiny, z ktorých je povolený dovoz takýchto zvierat z čeľade koňovitých do Únie, do sanitárnych skupín s cieľom uplatňovať osobitné požiadavky na zdravotný stav zvierat a osvedčovanie.

| (4) | V rozhodnutí Komisie 2004/211/ES zo 6. januára 2004, ktorým sa ustanovuje zoznam tretích krajín a častí ich územia, z ktorých členské štáty povoľujú dovoz živých zvierat koňovitých a ich spermy, oocytov a embryí (5), sa stanovuje zoznam tretích krajín alebo ich častí, z ktorých členské štáty povoľujú medziiným dočasný vstup registrovaných koní, opätovný vstup registrovaných koní určených na preteky, súťaže a kultúrne podujatia po dočasnom vývoze a dovoz registrovaných zvierat koňovitých a zvierat koňovitých určených na chov a produkciu. Podľa uvedeného zoznamu uvedeného v prílohe I k uvedenému rozhodnutiu sú uvedené tretie krajiny a ich časti zaradené do určitých vymedzených sanitárnych skupín. |
| --- | --- |

(4)

V rozhodnutí Komisie 2004/211/ES zo 6. januára 2004, ktorým sa ustanovuje zoznam tretích krajín a častí ich územia, z ktorých členské štáty povoľujú dovoz živých zvierat koňovitých a ich spermy, oocytov a embryí (5), sa stanovuje zoznam tretích krajín alebo ich častí, z ktorých členské štáty povoľujú medziiným dočasný vstup registrovaných koní, opätovný vstup registrovaných koní určených na preteky, súťaže a kultúrne podujatia po dočasnom vývoze a dovoz registrovaných zvierat koňovitých a zvierat koňovitých určených na chov a produkciu. Podľa uvedeného zoznamu uvedeného v prílohe I k uvedenému rozhodnutiu sú uvedené tretie krajiny a ich časti zaradené do určitých vymedzených sanitárnych skupín.

| (5) | V rozhodnutiach 92/260/EHS, 93/195/EHS a 93/197/EHS sa zohľadňuje regionalizácia ustanovená v rozhodnutí Komisie 92/160/EHS (6). Uvedené rozhodnutie bolo zrušené rozhodnutím 2004/211/ES. Preto je potrebné zmeniť a doplniť prílohu I k uvedeným trom rozhodnutiam na základe regionalizácie, ako sa ustanovuje v rozhodnutí 2004/211/ES, ako aj na základe sanitárnych skupín uvedených v uvedenom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(5)

V rozhodnutiach 92/260/EHS, 93/195/EHS a 93/197/EHS sa zohľadňuje regionalizácia ustanovená v rozhodnutí Komisie 92/160/EHS (6). Uvedené rozhodnutie bolo zrušené rozhodnutím 2004/211/ES. Preto je potrebné zmeniť a doplniť prílohu I k uvedeným trom rozhodnutiam na základe regionalizácie, ako sa ustanovuje v rozhodnutí 2004/211/ES, ako aj na základe sanitárnych skupín uvedených v uvedenom rozhodnutí.

| (6) | S cieľom usporiadať jazdecké podujatia v rámci šestnástych Ázijských hier požiadali príslušné čínske orgány o uznanie zóny bez výskytu chorôb koní, ktorú zriadili v okrese Congchua v obci Guangzchou v provincii Guangdong v Číne. V januári 2010 vykonala Komisia v Číne veterinárnu kontrolu vrátane zóny bez výskytu chorôb koní pozostávajúcej z centrálneho pásma, ktoré je súčasťou pásma dohľadu, ktoré obkolesuje ochranné pásmo a ktoré je prepojené s letiskom a prístavom biologicky bezpečnými priechodmi. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom usporiadať jazdecké podujatia v rámci šestnástych Ázijských hier požiadali príslušné čínske orgány o uznanie zóny bez výskytu chorôb koní, ktorú zriadili v okrese Congchua v obci Guangzchou v provincii Guangdong v Číne. V januári 2010 vykonala Komisia v Číne veterinárnu kontrolu vrátane zóny bez výskytu chorôb koní pozostávajúcej z centrálneho pásma, ktoré je súčasťou pásma dohľadu, ktoré obkolesuje ochranné pásmo a ktoré je prepojené s letiskom a prístavom biologicky bezpečnými priechodmi.

| (7) | Čínske orgány poskytli viaceré záruky, a to najmä pokiaľ ide o hlásenie nákaz uvedených v prílohe A k smernici 90/426/EHS v ich krajine a záväzok dôsledne dodržiavať článok 12 ods. 2 písm. f) týkajúci sa okamžitého ohlásenia nákazy Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

(7)

Čínske orgány poskytli viaceré záruky, a to najmä pokiaľ ide o hlásenie nákaz uvedených v prílohe A k smernici 90/426/EHS v ich krajine a záväzok dôsledne dodržiavať článok 12 ods. 2 písm. f) týkajúci sa okamžitého ohlásenia nákazy Komisii a členským štátom.

| (8) | S cieľom zabezpečiť udržateľnú ochranu zdravia zvierat koňovitých v rámci zóny bez výskytu chorôb koní sa čínske orgány rozhodli prevádzkovať v ochrannom pásme karanténne zariadenie na kontrolu vstupu koní z poľnohospodárskych podnikov v iných častiach Číny alebo z krajín, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k rozhodnutiu 2004/211/ES. Počas tejto predvstupovej karantény sa zvieratá podrobujú vyšetreniam zdravia zvierat v súlade s podmienkami dovozu EÚ. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom zabezpečiť udržateľnú ochranu zdravia zvierat koňovitých v rámci zóny bez výskytu chorôb koní sa čínske orgány rozhodli prevádzkovať v ochrannom pásme karanténne zariadenie na kontrolu vstupu koní z poľnohospodárskych podnikov v iných častiach Číny alebo z krajín, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k rozhodnutiu 2004/211/ES. Počas tejto predvstupovej karantény sa zvieratá podrobujú vyšetreniam zdravia zvierat v súlade s podmienkami dovozu EÚ.

| (9) | Predvstupovej karanténe predchádza kontrola pohybu týchto zvierat z čeľade koňovitých, aby bolo možné overiť, že poľnohospodárske podniky nachádzajúce sa mimo zóny bez výskytu chorôb koní, v ktorých boli tieto zvieratá držané po dobu 180 dní pred odoslaním do Európskej únie, spĺňajú normy stanovené v článku 4 smernice 90/426/EHS. |
| --- | --- |

(9)

Predvstupovej karanténe predchádza kontrola pohybu týchto zvierat z čeľade koňovitých, aby bolo možné overiť, že poľnohospodárske podniky nachádzajúce sa mimo zóny bez výskytu chorôb koní, v ktorých boli tieto zvieratá držané po dobu 180 dní pred odoslaním do Európskej únie, spĺňajú normy stanovené v článku 4 smernice 90/426/EHS.

| (10) | So zreteľom na uspokojivé závery, ku ktorým táto inšpekcia dospela, ako aj informácie a záruky, ktoré Čína poskytla, je vhodné zaradiť Čínu na zoznam uvedený v prílohe I k rozhodnutiu 2004/211/ES, ale zároveň ju regionalizovať v súvislosti s určitými chorobami zvierat koňovitých a povoliť len vstup registrovaných koní zo zóny bez výskytu chorôb koní v Guangzchou v provincii Guangdong. |
| --- | --- |

(10)

So zreteľom na uspokojivé závery, ku ktorým táto inšpekcia dospela, ako aj informácie a záruky, ktoré Čína poskytla, je vhodné zaradiť Čínu na zoznam uvedený v prílohe I k rozhodnutiu 2004/211/ES, ale zároveň ju regionalizovať v súvislosti s určitými chorobami zvierat koňovitých a povoliť len vstup registrovaných koní zo zóny bez výskytu chorôb koní v Guangzchou v provincii Guangdong.

| (11) | Z epidemiologického hľadiska zóna bez výskytu chorôb koní v Guangzchou v provincii Guangdong v Číne by sa mala zaradiť do sanitárnej skupiny C na zozname v prílohe I k rozhodnutiu 2004/211/ES. Uvedená príloha by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(11)

Z epidemiologického hľadiska zóna bez výskytu chorôb koní v Guangzchou v provincii Guangdong v Číne by sa mala zaradiť do sanitárnej skupiny C na zozname v prílohe I k rozhodnutiu 2004/211/ES. Uvedená príloha by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (12) | V dôsledku toho je nevyhnutné zmeniť a doplniť rozhodnutie 92/260/EHS s cieľom zahrnúť túto časť Číny na zoznam krajín v prílohe I k uvedenému rozhodnutiu a prispôsobiť názov a určité požiadavky týkajúce sa testovania uvedené vo veterinárnom osvedčení C prílohy II k uvedenému rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(12)

V dôsledku toho je nevyhnutné zmeniť a doplniť rozhodnutie 92/260/EHS s cieľom zahrnúť túto časť Číny na zoznam krajín v prílohe I k uvedenému rozhodnutiu a prispôsobiť názov a určité požiadavky týkajúce sa testovania uvedené vo veterinárnom osvedčení C prílohy II k uvedenému rozhodnutiu.

| (13) | Na účely opätovného vstupu registrovaných koní je nevyhnutné aktualizovať článok 1 a zahrnúť túto časť Číny na zoznam krajín uvedený v prílohe I, prispôsobiť názov veterinárneho osvedčenia v prílohe II a nahradiť vzor veterinárneho osvedčenia v prílohe VII k rozhodnutiu 93/195/EHS. |
| --- | --- |

(13)

Na účely opätovného vstupu registrovaných koní je nevyhnutné aktualizovať článok 1 a zahrnúť túto časť Číny na zoznam krajín uvedený v prílohe I, prispôsobiť názov veterinárneho osvedčenia v prílohe II a nahradiť vzor veterinárneho osvedčenia v prílohe VII k rozhodnutiu 93/195/EHS.

| (14) | Takisto je nevyhnutné zmeniť a doplniť rozhodnutie 93/197/EHS s cieľom zahrnúť túto časť Číny na zoznam krajín uvedený v prílohe I a prispôsobiť názov a určité požiadavky týkajúce sa testovania uvedené vo veterinárnom osvedčení C prílohy II k uvedenému rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(14)

Takisto je nevyhnutné zmeniť a doplniť rozhodnutie 93/197/EHS s cieľom zahrnúť túto časť Číny na zoznam krajín uvedený v prílohe I a prispôsobiť názov a určité požiadavky týkajúce sa testovania uvedené vo veterinárnom osvedčení C prílohy II k uvedenému rozhodnutiu.

| (15) | Zároveň sa názvy určitých tretích krajín v rozhodnutiach 92/260/EHS, 93/195/EHS a 93/197/EHS prispôsobujú príslušným názvom na zozname tretích krajín stanovenom rozhodnutím 2004/211/ES. |
| --- | --- |

(15)

Zároveň sa názvy určitých tretích krajín v rozhodnutiach 92/260/EHS, 93/195/EHS a 93/197/EHS prispôsobujú príslušným názvom na zozname tretích krajín stanovenom rozhodnutím 2004/211/ES.

| (16) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(16)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmeny a doplnenia k rozhodnutiu 92/260/EHS

Rozhodnutie 92/260/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Príloha 1 sa nahrádza textom v prílohe I k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

1.

Príloha 1 sa nahrádza textom v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.

| 2. | V názve každého veterinárneho osvedčenia typu A až F prílohy II sa slová nasledujúce za slovami „VETERINÁRNE OSVEDČENIE“ nahrádzajú takto:
  „na dočasný vstup registrovaných koní do Európskej únie na obdobie kratšie ako 90 dní v súlade s rozhodnutím 2004/211/ES“. |
| --- | --- |

2.

V názve každého veterinárneho osvedčenia typu A až F prílohy II sa slová nasledujúce za slovami „VETERINÁRNE OSVEDČENIE“ nahrádzajú takto:

„na dočasný vstup registrovaných koní do Európskej únie na obdobie kratšie ako 90 dní v súlade s rozhodnutím 2004/211/ES“.

| 3. | Bod l) oddielu III veterinárneho osvedčenia C prílohy II sa nahrádza takto:






  „l) | Ak kôň pochádza z Číny(1) (3) alebo Thajska (3), podrobil sa komplement-fixačnému testu na sopľavku a žrebčiu nákazu a výsledky tohto testu sú negatívne pri zriedení séra v pomere 1: 10 na vzorke krvi odobranej do desiatich dní pred vývozom, dňa ... (4) (5);“. |
| --- | --- | --- |

3.

Bod l) oddielu III veterinárneho osvedčenia C prílohy II sa nahrádza takto:

„l)

Ak kôň pochádza z Číny(1) (3) alebo Thajska (3), podrobil sa komplement-fixačnému testu na sopľavku a žrebčiu nákazu a výsledky tohto testu sú negatívne pri zriedení séra v pomere 1: 10 na vzorke krvi odobranej do desiatich dní pred vývozom, dňa ... (4) (5);“.

Článok 2

Zmeny a doplnenia k rozhodnutiu 93/195/EHS

Rozhodnutie 93/195/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Siedma zarážka článku 1 sa nahrádza takto:






  „– | zúčastnili sa na jazdeckých podujatiach Ázijských hier alebo Svetového pohára vo vytrvalostných pretekoch bez ohľadu na to, v ktorej tretej krajine, na ktorom jej území alebo v ktorej jej časti sa preteky konajú, a odkiaľ je povolený opätovný vstup do Únie, ako je stanovené v článku 3 druhej zarážke rozhodnutia 2004/211/ES a uvedené v stĺpci 7 prílohy I k uvedenému rozhodnutiu, a spĺňajú požiadavky uvedené vo veterinárnom osvedčení v súlade so vzorom stanoveným v prílohe VII k tomuto rozhodnutiu,“. |
| --- | --- | --- |

1.

Siedma zarážka článku 1 sa nahrádza takto:

„–

zúčastnili sa na jazdeckých podujatiach Ázijských hier alebo Svetového pohára vo vytrvalostných pretekoch bez ohľadu na to, v ktorej tretej krajine, na ktorom jej území alebo v ktorej jej časti sa preteky konajú, a odkiaľ je povolený opätovný vstup do Únie, ako je stanovené v článku 3 druhej zarážke rozhodnutia 2004/211/ES a uvedené v stĺpci 7 prílohy I k uvedenému rozhodnutiu, a spĺňajú požiadavky uvedené vo veterinárnom osvedčení v súlade so vzorom stanoveným v prílohe VII k tomuto rozhodnutiu,“.

| 2. | Názov veterinárneho osvedčenia v prílohe II sa nahrádza takto: |
| --- | --- |

2.

Názov veterinárneho osvedčenia v prílohe II sa nahrádza takto:

| 3. | Prílohy I a VII sa nahrádzajú v súlade s prílohou II k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

3.

Prílohy I a VII sa nahrádzajú v súlade s prílohou II k tomuto rozhodnutiu.

Článok 3

Zmeny a doplnenia k rozhodnutiu 93/197/EHS

Rozhodnutie 93/197/EHS sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Príloha I sa nahrádza textom v prílohe III k tomuto rozhodnutiu. |
| --- | --- |

1.

Príloha I sa nahrádza textom v prílohe III k tomuto rozhodnutiu.

| 2. | V názve každého veterinárneho osvedčenia typu A až F prílohy II slová nasledujúce za slovami „VETERINÁRNE OSVEDČENIE“ sa nahrádzajú takto:
  „na dovoz registrovaných zvierat koňovitých a zvierat koňovitých určených na chov a produkciu do Európskej únie v súlade s rozhodnutím 2004/211/ES“. |
| --- | --- |

2.

V názve každého veterinárneho osvedčenia typu A až F prílohy II slová nasledujúce za slovami „VETERINÁRNE OSVEDČENIE“ sa nahrádzajú takto:

„na dovoz registrovaných zvierat koňovitých a zvierat koňovitých určených na chov a produkciu do Európskej únie v súlade s rozhodnutím 2004/211/ES“.

| 3. | Bod m) oddielu III veterinárneho osvedčenia C prílohy II sa nahrádza takto:






  „m) | Ak kôň pochádza z Číny(1) (3) alebo Thajska (3), podrobil sa komplement-fixačnému testu na sopľavku a žrebčiu nákazu a výsledky tohto testu sú negatívne pri zriedení séra v pomere 1: 10 na vzorke krvi odobranej do 21 dní pred vývozom, dňa ... (4);“. |
| --- | --- | --- |

3.

Bod m) oddielu III veterinárneho osvedčenia C prílohy II sa nahrádza takto:

„m)

Ak kôň pochádza z Číny(1) (3) alebo Thajska (3), podrobil sa komplement-fixačnému testu na sopľavku a žrebčiu nákazu a výsledky tohto testu sú negatívne pri zriedení séra v pomere 1: 10 na vzorke krvi odobranej do 21 dní pred vývozom, dňa ... (4);“.

Článok 4

Zmeny a doplnenia k rozhodnutiu 2004/211/ES

Príloha I k rozhodnutiu 2004/211/ES sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou IV k tomuto rozhodnutiu.

Článok 5

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 30. apríla 2010

Za Komisiu

John DALLI

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 224, 18.8.1990, s. 42.

1

(2)  Ú. v. ES L 130, 15.5.1992, s. 67.

2

(3)  Ú. v. ES L 86, 6.4.1993, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 86, 6.4.1993, s. 16.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 73, 11.3.2004, s. 1.

5

(6)  Ú. v. ES L 71, 18.3.1992, s. 27.

6

---

PRÍLOHA I

„PRÍLOHA I

Sanitárna skupina A
   (1)

Švajčiarsko (CH), Grónsko (GL), Island (IS)

Sanitárna skupina B
   (1)

Austrália (AU), Bielorusko (BY), Chorvátsko (HR), Čierna Hora (ME), Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (2) (MK), Nový Zéland (NZ), Srbsko (RS), Rusko (3) (RU), Ukrajina (UA)

Sanitárna skupina C
   (1)

Kanada (CA), Čína (3) (KN), Hongkong (HK), Japonsko (JP), Kórejská republika (KR), Macao (MO), Malajzia (polostrov) (MY), Singapur (SG), Thajsko (TH), Spojené štáty americké (US)

Sanitárna skupina D
   (1)

Argentína (AR), Barbados (BB), Bermudy (BM), Bolívia (BO), Brazília (3) (BR), Čile (CL), Kuba (CU), Jamajka (JM), Mexiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguaj (PY), Uruguaj (UY)

Sanitárna skupina E
   (1)

Spojené arabské emiráty (AE), Bahrajn (BH), Alžírsko (DZ), Egypt (3) (EG), Izrael (IL), Jordánsko (JO), Kuvajt (KW), Libanon (LB), Líbya (LY), Maroko (MA), Omán (OM), Katar (QA), Saudská Arábia (3) (SA), Sýria (SY), Tunisko (TN), Turecko (3) (TR)

Sanitárna skupina F
   (1)

Južná Afrika (3) (ZA)

---

(1)  Sanitárna skupina, ako je uvedená v stĺpci 5 prílohy I k rozhodnutiu 2004/211/ES. Tretie krajiny, ich územia alebo časti zaradené do uvedenej sanitárnej skupiny používajú veterinárne osvedčenie s rovnakým písmenom uvedené v prílohe II k tomuto rozhodnutiu.

1

(2)  Dočasný kód, ktorý nemá vplyv na konečný názov krajiny, ktorý bude priradený po ukončení rokovaní v súčasnosti prebiehajúcich na pôde Organizácie Spojených národov.

2

(3)  Časť tretej krajiny alebo územie v súlade s článkom 13 ods. 2 písm. a) smernice 90/426/EHS, ako sa uvádza v stĺpcoch 3 a 4 prílohy I k rozhodnutiu 2004/211/ES.

3

---

PRÍLOHA II

Prílohy I a VII k rozhodnutiu 93/195/EHS sa menia a dopĺňajú takto:

| 1. | Príloha I sa nahrádza takto:

  „PRÍLOHA I

  Sanitárna skupina A
   (1)

  Švajčiarsko (CH), Grónsko (GL), Island (IS)

  Sanitárna skupina B
   (1)

  Austrália (AU), Bielorusko (BY), Chorvátsko (HR), Čierna Hora (ME), Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (2) (MK), Nový Zéland (NZ), Srbsko (RS), Rusko (3) (RU), Ukrajina (UA)

  Sanitárna skupina C
   (1)

  Kanada (CA), Čína (3) (KN), Hongkong (HK), Japonsko (JP), Kórejská republika (KR), Macao (MO), Malajzia (polostrov) (MY), Singapur (SG), Thajsko (TH), Spojené štáty americké (US)

  Sanitárna skupina D
   (1)

  Argentína (AR), Barbados (BB), Bermudy (BM), Bolívia (BO), Brazília (3) (BR), Čile (CL), Kostarika (3) (CR), Kuba (CU), Jamajka (JM), Mexiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguaj (PY), Uruguaj (UY)

  Sanitárna skupina E
   (1)

  Spojené arabské emiráty (AE), Bahrajn (BH), Alžírsko (DZ), Egypt (3) (EG), Izrael (IL), Jordánsko (JO), Kuvajt (KW), Libanon (LB), Líbya (LY), Maroko (MA), Omán (OM), Katar (QA), Saudská Arábia (3) (SA), Sýria (SY), Tunisko (TN), Turecko (3) (TR) |
| --- | --- |

1.

Príloha I sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA I

Sanitárna skupina A
   (1)

Švajčiarsko (CH), Grónsko (GL), Island (IS)

Sanitárna skupina B
   (1)

Austrália (AU), Bielorusko (BY), Chorvátsko (HR), Čierna Hora (ME), Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (2) (MK), Nový Zéland (NZ), Srbsko (RS), Rusko (3) (RU), Ukrajina (UA)

Sanitárna skupina C
   (1)

Kanada (CA), Čína (3) (KN), Hongkong (HK), Japonsko (JP), Kórejská republika (KR), Macao (MO), Malajzia (polostrov) (MY), Singapur (SG), Thajsko (TH), Spojené štáty americké (US)

Sanitárna skupina D
   (1)

Argentína (AR), Barbados (BB), Bermudy (BM), Bolívia (BO), Brazília (3) (BR), Čile (CL), Kostarika (3) (CR), Kuba (CU), Jamajka (JM), Mexiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguaj (PY), Uruguaj (UY)

Sanitárna skupina E
   (1)

Spojené arabské emiráty (AE), Bahrajn (BH), Alžírsko (DZ), Egypt (3) (EG), Izrael (IL), Jordánsko (JO), Kuvajt (KW), Libanon (LB), Líbya (LY), Maroko (MA), Omán (OM), Katar (QA), Saudská Arábia (3) (SA), Sýria (SY), Tunisko (TN), Turecko (3) (TR)

| 2. | Príloha VII sa nahrádza takto:

  „PRÍLOHA VII |
| --- | --- |

2.

Príloha VII sa nahrádza takto:

„PRÍLOHA VII

Image

Image

Image

---

(1)  Sanitárna skupina, ako je uvedená v stĺpci 5 prílohy I k rozhodnutiu 2004/211/ES.

1

(2)  Dočasný kód, ktorý nemá vplyv na konečný názov krajiny, ktorý bude priradený po ukončení rokovaní v súčasnosti prebiehajúcich na pôde Organizácie Spojených národov.

2

(3)  Časť tretej krajiny alebo územie v súlade s článkom 13 ods. 2 písm. a) smernice 90/426/EHS, ako sa uvádza v stĺpcoch 3 a 4 prílohy I k rozhodnutiu 2004/211/ES.

3

---

PRÍLOHA III

„PRÍLOHA I

Sanitárna skupina A
   (1)

Švajčiarsko (CH), Falklandské ostrovy (FK), Grónsko (GL), Island (IS)

Sanitárna skupina B
   (1)

Austrália (AU), Bielorusko (BY), Chorvátsko (HR), Kirgizsko (2)
   (3) (KG), Čierna Hora (ME), Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko (4) (MK), Nový Zéland (NZ), Srbsko (RS), Rusko (2) (RU), Ukrajina (UA)

Sanitárna skupina C
   (1)

Kanada (CA), Čína (2)
   (3) (KN), Hongkong (3) (HK), Japonsko (3) (JP), Kórejská republika (3) (KR), Macao (3) (MO), Malajzia (polostrov) (3) (MY), Singapur (3) (SG), Thajsko (3) (TH), Spojené štáty americké (US)

Sanitárna skupina D
   (1)

Argentína (AR), Barbados (3) (BB), Bermudy (3) (BM), Bolívia (3) (BO), Brazília (2) (BR), Čile (CL), Kuba (3) (CU), Jamajka (3) (JM), Mexiko (2) (MX), Peru (2)
   (3) (PE), Paraguaj (PY), Uruguaj (UY)

Sanitárna skupina E
   (1)

Spojené arabské emiráty (3) (AE), Bahrajn (3) (BH), Alžírsko (DZ), Egypt (2)
   (3) (EG), Izrael (IL), Jordánsko (3) (JO), Kuvajt (3) (KW), Libanon (3) (LB), Maroko (MA), Maurícius (3) (MU), Omán (3) (OM), Katar (3) (QA), Saudská Arábia (2)
   (3) (SA), Sýria (3) (SY), Tunisko (TN), Turecko (2)
   (3) (TR)

Sanitárna skupina F
   (1)

Južná Afrika (2)
   (3) (ZA)

Sanitárna skupina G
   (1)

Saint Pierre a Miquelon (PM)

---

(1)  Sanitárna skupina, ako je uvedená v stĺpci 5 prílohy I k rozhodnutiu 2004/211/ES.

1

Tretie krajiny, ich územia alebo časti zaradené do uvedenej skupiny používajú veterinárne osvedčenie s rovnakým písmenom stanovené v prílohe II k tomuto rozhodnutiu.

(2)  Časť tretej krajiny alebo územie v súlade s článkom 13 ods. 2 písm. a) smernice 90/426/EHS, ako sa uvádza v stĺpcoch 3 a 4 prílohy I k rozhodnutiu 2004/211/ES.

2

(3)  Len registrované kone.

3

(4)  Dočasný kód, ktorý nemá vplyv na konečný názov krajiny, ktorý bude priradený po ukončení rokovaní v súčasnosti prebiehajúcich na pôde Organizácie Spojených národov.“

4

---

PRÍLOHA IV

Príloha I k rozhodnutiu 2004/211/ES sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Po hesle pre Čile (CL) sa vkladá tento riadok:



















  „KN | Čína | KN-0 | Celá krajina | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KN-1 | Zóna bez výskytu chorôb koní v okrese Congchua v obci Guangzchou v provincii Guangdong vrátane biologicky bezpečného priechodu z a na letisko v Guangzchou a Hongkongu (viac informácií v položke 3) | C | X | X | X | — | — | — | — | — | —“ | |

1.

Po hesle pre Čile (CL) sa vkladá tento riadok:

„KN

Čína

KN-0

Celá krajina

—

—

—

—

—

—

—

—

—

KN-1

Zóna bez výskytu chorôb koní v okrese Congchua v obci Guangzchou v provincii Guangdong vrátane biologicky bezpečného priechodu z a na letisko v Guangzchou a Hongkongu (viac informácií v položke 3)

C

X

X

X

—

—

—

—

—

—“

| 2. | Dopĺňa sa položka 3:








  „Položka 3: |
| --- | --- |
| KN | Čína | KN-1 | Osobitná zóna bez výskytu chorôb koní v provincii Guangdong s týmto vymedzením:







  Centrálne pásmo | : | jazdecký areál v komplexe Rešui v meste Lingkou pod ústrednou správou Congchua a priľahlá oblasť v okruhu 5 km kontrolovaná stanicou dopravnej hliadky na štátnej ceste 105 |
| Pásmo dohľadu | : | všetky administratívne členenia v meste pod ústrednou správou Congchua s rozlohou 2 009 km2, obklopujúc centrálne pásmo. |
| Ochranné pásmo | : | vonkajšie hranice týchto susediacich administratívnych členení, ktoré obklopujú pásmo dohľadu:






  — | oblasť Baijun, oblasť Luogang mesta pod ústrednou správou Congchua, |

2.

Dopĺňa sa položka 3:

„Položka 3:

KN

Čína

KN-1

Osobitná zóna bez výskytu chorôb koní v provincii Guangdong s týmto vymedzením:

Centrálne pásmo

:

jazdecký areál v komplexe Rešui v meste Lingkou pod ústrednou správou Congchua a priľahlá oblasť v okruhu 5 km kontrolovaná stanicou dopravnej hliadky na štátnej ceste 105

Pásmo dohľadu

:

všetky administratívne členenia v meste pod ústrednou správou Congchua s rozlohou 2 009 km2, obklopujúc centrálne pásmo.

Ochranné pásmo

:

vonkajšie hranice týchto susediacich administratívnych členení, ktoré obklopujú pásmo dohľadu:

—

oblasť Baijun, oblasť Luogang mesta pod ústrednou správou Congchua,

| — | oblasť Chuadu mesta pod ústrednou správou Guangzchou, |
| --- | --- |

—

oblasť Chuadu mesta pod ústrednou správou Guangzchou,

| — | mesto pod ústrednou správou Zengťeng, |
| --- | --- |

—

mesto pod ústrednou správou Zengťeng,

| — | administratívne členenia v oblasti Qingťeng mesta pod ústrednou správou Qingjuan, |
| --- | --- |

—

administratívne členenia v oblasti Qingťeng mesta pod ústrednou správou Qingjuan,

| — | okres Fogang, |
| --- | --- |

—

okres Fogang,

| — | okres Sinfeng, |
| --- | --- |

—

okres Sinfeng,

| — | okres Longmen |
| --- | --- |

—

okres Longmen

Biologicky bezpečný priechod

:

| — | z jazdeckého areálu v centrálnom pásme na medzinárodné letisko Guangzchou Baijun po štátnej ceste 105, štátnej ceste Žejbej a diaľnici na letisko vrátane pásma v rozpätí 1 km, kde je zákaz koní, okolo medzinárodného letiska v meste pod ústrednou správou Guangzchou, |
| --- | --- |

—

z jazdeckého areálu v centrálnom pásme na medzinárodné letisko Guangzchou Baijun po štátnej ceste 105, štátnej ceste Žejbej a diaľnici na letisko vrátane pásma v rozpätí 1 km, kde je zákaz koní, okolo medzinárodného letiska v meste pod ústrednou správou Guangzchou,

| — | z jazdeckého areálu v centrálnom pásme do prístavu Šenzchen Chuanggang na hraniciach Číny a Hongkongu po štátnej ceste 105, štátnej ceste Žejbej, severnom okruhu diaľnice č. 2 a štátnej ceste Guang-Šen s pásmom zákazu koní na obidvoch stranách uvedenej štátnej cesty v rozpätí aspoň 1 km |
| --- | --- |

—

z jazdeckého areálu v centrálnom pásme do prístavu Šenzchen Chuanggang na hraniciach Číny a Hongkongu po štátnej ceste 105, štátnej ceste Žejbej, severnom okruhu diaľnice č. 2 a štátnej ceste Guang-Šen s pásmom zákazu koní na obidvoch stranách uvedenej štátnej cesty v rozpätí aspoň 1 km

Predvstupová karanténa

:

karanténne zariadenia v ochrannom pásme určené príslušným orgánom na prípravu zvierat koňovitých z iných častí Číny na vstup do zóny bez výskytu chorôb koní.“

---

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/95

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 6. mája 2010

o harmonizovaných technických podmienkach využívania frekvenčného pásma 790 – 862 MHz v rámci pozemských systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v Európskej únii

[oznámené pod číslom K(2010) 2923]

(Text s významom pre EHP)

(2010/267/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre) (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,

keďže:

| (1) | V oznámení Komisie Premena digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast (2) sa zdôraznil význam jednotného sprístupnenia pásma 790 – 862 MHz (pásmo 800 MHz) službám elektronickej komunikácie prijatím technických podmienok využívania. Pásmo 800 MHz tvorí súčasť digitálnej dividendy, t. j. rádiových frekvencií, ktoré sa uvoľňujú následkom efektívnejšieho využívania spektra na základe prechodu od analógovej k digitálnej pozemskej TV. Identifikované sociálno-ekonomické prínosy vychádzajú z predpokladu koncepcie Spoločenstva, podľa ktorej sa pásmo 800 MHz uvoľní do roku 2015 a uložia sa technické podmienky zabraňujúce cezhraničnej interferencii vysokovýkonných sietí. |
| --- | --- |

(1)

V oznámení Komisie Premena digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast (2) sa zdôraznil význam jednotného sprístupnenia pásma 790 – 862 MHz (pásmo 800 MHz) službám elektronickej komunikácie prijatím technických podmienok využívania. Pásmo 800 MHz tvorí súčasť digitálnej dividendy, t. j. rádiových frekvencií, ktoré sa uvoľňujú následkom efektívnejšieho využívania spektra na základe prechodu od analógovej k digitálnej pozemskej TV. Identifikované sociálno-ekonomické prínosy vychádzajú z predpokladu koncepcie Spoločenstva, podľa ktorej sa pásmo 800 MHz uvoľní do roku 2015 a uložia sa technické podmienky zabraňujúce cezhraničnej interferencii vysokovýkonných sietí.

| (2) | Význam technologickej neutrality a neutrality služieb sa potvrdil v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/140/ES z 25. novembra 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, 2002/19/ES o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení a 2002/20/ES o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (3) (smernica o lepšej právnej regulácii). V stanovisku RSPG z 18. septembra 2009 k digitálnej dividende sa navyše podporuje uplatňovanie zásad WAPECS a odporúča sa, aby Komisia čo možno najskôr zohľadnila odporúčania uvedené v stanovisku s cieľom minimalizovať stupeň neistoty na úrovni EÚ, pokiaľ ide o schopnosť členských štátov sprístupniť pásmo 800 MHz. |
| --- | --- |

(2)

Význam technologickej neutrality a neutrality služieb sa potvrdil v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/140/ES z 25. novembra 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby, 2002/19/ES o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení a 2002/20/ES o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (3) (smernica o lepšej právnej regulácii). V stanovisku RSPG z 18. septembra 2009 k digitálnej dividende sa navyše podporuje uplatňovanie zásad WAPECS a odporúča sa, aby Komisia čo možno najskôr zohľadnila odporúčania uvedené v stanovisku s cieľom minimalizovať stupeň neistoty na úrovni EÚ, pokiaľ ide o schopnosť členských štátov sprístupniť pásmo 800 MHz.

| (3) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 24. septembra 2008 o plnom využití výhod digitálnej dividendy v Európe: spoločný prístup k využívaniu spektra uvoľneného digitalizáciou naliehavo žiada členské štáty, aby čo najskôr uvoľnili svoje digitálne dividendy, a vyžaduje reakciu na úrovni Spoločenstva. V záveroch Rady z 18. decembra 2009 o premene digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast sa potvrdzuje pozícia Rady z roku 2008, v ktorej Rada vyzvala Komisiu, aby podporovala členské štáty a pomáhala im v procese zameranom na dosahovanie úzkej spolupráce medzi členskými štátmi a s tretími krajinami pri koordinácii využívania spektra a na plné využitie výhod digitálnej dividendy. |
| --- | --- |

(3)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 24. septembra 2008 o plnom využití výhod digitálnej dividendy v Európe: spoločný prístup k využívaniu spektra uvoľneného digitalizáciou naliehavo žiada členské štáty, aby čo najskôr uvoľnili svoje digitálne dividendy, a vyžaduje reakciu na úrovni Spoločenstva. V záveroch Rady z 18. decembra 2009 o premene digitálnej dividendy na spoločenské výhody a hospodársky rast sa potvrdzuje pozícia Rady z roku 2008, v ktorej Rada vyzvala Komisiu, aby podporovala členské štáty a pomáhala im v procese zameranom na dosahovanie úzkej spolupráce medzi členskými štátmi a s tretími krajinami pri koordinácii využívania spektra a na plné využitie výhod digitálnej dividendy.

| (4) | Vzhľadom na výrazný vplyv širokopásmových komunikácií na hospodársky rast sa v pláne na oživenie európskeho hospodárstva (4) stanovil cieľ dosiahnuť do roku 2010 až 2013 (5) 100 % širokopásmové pokrytie. Nemožno ho dosiahnuť bez výraznej podpory bezdrôtových infraštruktúr, okrem iného aj pri zabezpečovaní širokopásmového pripojenia vo vidieckych oblastiach, čo možno sčasti zrealizovať rýchlym sprístupnením digitálnej dividendy v prospech takýchto oblastí. |
| --- | --- |

(4)

Vzhľadom na výrazný vplyv širokopásmových komunikácií na hospodársky rast sa v pláne na oživenie európskeho hospodárstva (4) stanovil cieľ dosiahnuť do roku 2010 až 2013 (5) 100 % širokopásmové pokrytie. Nemožno ho dosiahnuť bez výraznej podpory bezdrôtových infraštruktúr, okrem iného aj pri zabezpečovaní širokopásmového pripojenia vo vidieckych oblastiach, čo možno sčasti zrealizovať rýchlym sprístupnením digitálnej dividendy v prospech takýchto oblastí.

| (5) | Vymedzenie pásma 800 MHz pre pozemské systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie by bolo dôležitým prvkom pri zbližovaní odvetví mobilných a pevných služieb a odvetvia vysielania a odrážalo by technickú inováciu. Služby poskytované v rámci tohto frekvenčného pásma by mali byť zamerané hlavne na prístup koncového používateľa k širokopásmovým komunikáciám vrátane obsahu vysielania. |
| --- | --- |

(5)

Vymedzenie pásma 800 MHz pre pozemské systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie by bolo dôležitým prvkom pri zbližovaní odvetví mobilných a pevných služieb a odvetvia vysielania a odrážalo by technickú inováciu. Služby poskytované v rámci tohto frekvenčného pásma by mali byť zamerané hlavne na prístup koncového používateľa k širokopásmovým komunikáciám vrátane obsahu vysielania.

| (6) | Podľa článku 4 ods. 2 rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre vydala Komisia 3. apríla 2008 poverenie pre Európsku konferenciu poštových a telekomunikačných správ (ďalej len „CEPT“), aby vymedzila technické podmienky, ktoré sa majú uplatňovať na pásmo 800 MHz optimalizované pre siete pevnej a/alebo mobilnej komunikácie, ale neobmedzené len na ne, s osobitným zameraním na spoločné a minimálne (najmenej reštriktívne) technické podmienky, najvhodnejšie usporiadanie frekvencií a odporúčanie o tom, ako riešiť otázku poskytovania služieb výroby programov a osobitných podujatí [Programme-Making and Special Events (PMSE) services]. |
| --- | --- |

(6)

Podľa článku 4 ods. 2 rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre vydala Komisia 3. apríla 2008 poverenie pre Európsku konferenciu poštových a telekomunikačných správ (ďalej len „CEPT“), aby vymedzila technické podmienky, ktoré sa majú uplatňovať na pásmo 800 MHz optimalizované pre siete pevnej a/alebo mobilnej komunikácie, ale neobmedzené len na ne, s osobitným zameraním na spoločné a minimálne (najmenej reštriktívne) technické podmienky, najvhodnejšie usporiadanie frekvencií a odporúčanie o tom, ako riešiť otázku poskytovania služieb výroby programov a osobitných podujatí [Programme-Making and Special Events (PMSE) services].

| (7) | CEPT na základe udeleného mandátu prijala štyri správy (správy CEPT č. 29, 30, 31 a 32), ktoré obsahujú technické podmienky pre základné a koncové stanice prevádzkované v pásme 800 MHz. Vďaka takýmto harmonizovaným technickým podmienkam sa umožní vznik úspor z rozsahu bez potreby používať konkrétny typ technológie a vychádzajúc z parametrov optimalizovaných pre najpravdepodobnejšie využitie pásma. |
| --- | --- |

(7)

CEPT na základe udeleného mandátu prijala štyri správy (správy CEPT č. 29, 30, 31 a 32), ktoré obsahujú technické podmienky pre základné a koncové stanice prevádzkované v pásme 800 MHz. Vďaka takýmto harmonizovaným technickým podmienkam sa umožní vznik úspor z rozsahu bez potreby používať konkrétny typ technológie a vychádzajúc z parametrov optimalizovaných pre najpravdepodobnejšie využitie pásma.

| (8) | V správe CEPT č. 29 sa uvádzajú usmernenia k otázkam cezhraničnej koordinácie, ktoré majú význam hlavne počas fázy koexistencie, t. j. keď v niektorých členských štátoch už mohlo dôjsť k realizácii technických podmienok optimalizovaných pre siete pevnej a/alebo mobilnej komunikácie, zatiaľ čo v iných členských štátoch sa stále prevádzkujú vysokovýkonné vysielače v pásme 800 MHz. CEPT sa domnieva, že v Záverečných aktoch Medzinárodnej telekomunikačnej únie z Regionálnej konferencie o rádiokomunikácii venovanej otázke plánovania poskytovania služby digitálneho pozemského vysielania v častiach regiónov 1 a 3 vo frekvenčných pásmach 174 – 230 MHz a 470 – 862 MHz (Dohoda GE06) sa zabezpečujú potrebné regulačné postupy cezhraničnej koordinácie. |
| --- | --- |

(8)

V správe CEPT č. 29 sa uvádzajú usmernenia k otázkam cezhraničnej koordinácie, ktoré majú význam hlavne počas fázy koexistencie, t. j. keď v niektorých členských štátoch už mohlo dôjsť k realizácii technických podmienok optimalizovaných pre siete pevnej a/alebo mobilnej komunikácie, zatiaľ čo v iných členských štátoch sa stále prevádzkujú vysokovýkonné vysielače v pásme 800 MHz. CEPT sa domnieva, že v Záverečných aktoch Medzinárodnej telekomunikačnej únie z Regionálnej konferencie o rádiokomunikácii venovanej otázke plánovania poskytovania služby digitálneho pozemského vysielania v častiach regiónov 1 a 3 vo frekvenčných pásmach 174 – 230 MHz a 470 – 862 MHz (Dohoda GE06) sa zabezpečujú potrebné regulačné postupy cezhraničnej koordinácie.

| (9) | CEPT vo svojej správe č. 30 vymedzuje najmenej reštriktívne technické podmienky prostredníctvom koncepcie masiek na okrajoch frekvenčného bloku (Block Edge Masks – BEM), ktoré sú regulačnými požiadavkami zameranými na zvládanie rizika škodlivej interferencie medzi susediacimi sieťami a platia bez toho, aby boli dotknuté maximálne hodnoty stanovené v normách týkajúcich sa zariadení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (6) (smernica RaTTE). Na základe tejto správy CEPT sú BEM optimalizované pre siete pevnej a/alebo mobilnej komunikácie využívajúce duplex s frekvenčným delením (FDD) a/alebo duplex s časovým delením (TDD), ale neobmedzujú sa len na ne. |
| --- | --- |

(9)

CEPT vo svojej správe č. 30 vymedzuje najmenej reštriktívne technické podmienky prostredníctvom koncepcie masiek na okrajoch frekvenčného bloku (Block Edge Masks – BEM), ktoré sú regulačnými požiadavkami zameranými na zvládanie rizika škodlivej interferencie medzi susediacimi sieťami a platia bez toho, aby boli dotknuté maximálne hodnoty stanovené v normách týkajúcich sa zariadení podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (6) (smernica RaTTE). Na základe tejto správy CEPT sú BEM optimalizované pre siete pevnej a/alebo mobilnej komunikácie využívajúce duplex s frekvenčným delením (FDD) a/alebo duplex s časovým delením (TDD), ale neobmedzujú sa len na ne.

| (10) | V prípadoch, keď došlo k škodlivej interferencii alebo keď sa dôvodne predpokladá, že by k nej mohlo dôjsť, okrem opatrení určených v správe CEPT č. 30 by sa mohli prípadne uložiť aj primerané doplňujúce vnútroštátne opatrenia. |
| --- | --- |

(10)

V prípadoch, keď došlo k škodlivej interferencii alebo keď sa dôvodne predpokladá, že by k nej mohlo dôjsť, okrem opatrení určených v správe CEPT č. 30 by sa mohli prípadne uložiť aj primerané doplňujúce vnútroštátne opatrenia.

| (11) | Zabránenie škodlivej interferencii a rušeniu televíznych prijímačov vrátane zariadení káblovej televízie môže závisieť od vyššej účinnosti odmietnutia interferencie takýmto zariadením. Podmienky týkajúce sa televíznych prijímačov by sa mali riešiť ako priorita v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/108/ES z 15. decembra 2004 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na elektromagnetickú kompatibilitu a o zrušení smernice 89/336/EHS (smernica EMK) (7). |
| --- | --- |

(11)

Zabránenie škodlivej interferencii a rušeniu televíznych prijímačov vrátane zariadení káblovej televízie môže závisieť od vyššej účinnosti odmietnutia interferencie takýmto zariadením. Podmienky týkajúce sa televíznych prijímačov by sa mali riešiť ako priorita v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/108/ES z 15. decembra 2004 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na elektromagnetickú kompatibilitu a o zrušení smernice 89/336/EHS (smernica EMK) (7).

| (12) | Zabránenie škodlivej interferencii televíznych prijímačov vrátane zariadení káblovej televízie môže závisieť aj od emisných limitov vnútri bloku a limitov mimopásmových emisií pre koncové stanice. Podmienky týkajúce sa koncových staníc by sa mali riešiť ako priorita v rámci smernice RaTTE v súlade so závermi správy CEPT č. 30. |
| --- | --- |

(12)

Zabránenie škodlivej interferencii televíznych prijímačov vrátane zariadení káblovej televízie môže závisieť aj od emisných limitov vnútri bloku a limitov mimopásmových emisií pre koncové stanice. Podmienky týkajúce sa koncových staníc by sa mali riešiť ako priorita v rámci smernice RaTTE v súlade so závermi správy CEPT č. 30.

| (13) | CEPT vo svojej správe č. 31 dospela k záveru, že uprednostňované usporiadanie frekvencií pre pásmo 800 MHz by malo byť založené na režime FDD v záujme uľahčenia cezhraničnej koordinácie so službami vysielania, a upozornila na to, že takéto usporiadanie by neuprednostňovalo použitie žiadnej z aktuálne plánovaných technológií, ani by ho nediskriminovalo. Nevylučuje sa tým možnosť členských štátov využiť iné usporiadanie frekvencií s cieľom a) dosiahnuť ciele vo všeobecnom záujme, b) zabezpečiť vyššiu efektívnosť prostredníctvom správy spektra prispôsobenej trhovým podmienkam, c) zabezpečiť vyššiu efektívnosť pri spoločnom využívaní existujúcich práv používania počas obdobia koexistencie alebo d) zabrániť škodlivej interferencii, napríklad v koordinácii s tretími krajinami. Pri vymedzovaní alebo sprístupňovaní pásma 800 MHz pre pozemské systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie majú preto členské štáty využiť uprednostňované usporiadanie frekvencií alebo alternatívne usporiadania uvedené v správe CEPT č. 31. |
| --- | --- |

(13)

CEPT vo svojej správe č. 31 dospela k záveru, že uprednostňované usporiadanie frekvencií pre pásmo 800 MHz by malo byť založené na režime FDD v záujme uľahčenia cezhraničnej koordinácie so službami vysielania, a upozornila na to, že takéto usporiadanie by neuprednostňovalo použitie žiadnej z aktuálne plánovaných technológií, ani by ho nediskriminovalo. Nevylučuje sa tým možnosť členských štátov využiť iné usporiadanie frekvencií s cieľom a) dosiahnuť ciele vo všeobecnom záujme, b) zabezpečiť vyššiu efektívnosť prostredníctvom správy spektra prispôsobenej trhovým podmienkam, c) zabezpečiť vyššiu efektívnosť pri spoločnom využívaní existujúcich práv používania počas obdobia koexistencie alebo d) zabrániť škodlivej interferencii, napríklad v koordinácii s tretími krajinami. Pri vymedzovaní alebo sprístupňovaní pásma 800 MHz pre pozemské systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie majú preto členské štáty využiť uprednostňované usporiadanie frekvencií alebo alternatívne usporiadania uvedené v správe CEPT č. 31.

| (14) | CEPT vo svojej správe č. 32 uznáva záujem o pokračovanie prevádzky aplikácií PMSE a určuje niekoľko prípadných frekvenčných pásiem a inovačných technických koncepcií ako riešenie otázky súčasného využívania pásma 800 MHz týmito aplikáciami. Správne orgány by mali aj naďalej skúmať dostupné možnosti a efektívnosť systémov PMSE s cieľom zahrnúť zistené závery do pravidelných správ o účinnom využívaní spektra predkladaných Komisii. |
| --- | --- |

(14)

CEPT vo svojej správe č. 32 uznáva záujem o pokračovanie prevádzky aplikácií PMSE a určuje niekoľko prípadných frekvenčných pásiem a inovačných technických koncepcií ako riešenie otázky súčasného využívania pásma 800 MHz týmito aplikáciami. Správne orgány by mali aj naďalej skúmať dostupné možnosti a efektívnosť systémov PMSE s cieľom zahrnúť zistené závery do pravidelných správ o účinnom využívaní spektra predkladaných Komisii.

| (15) | Výsledky činnosti na základe mandátu CEPT by sa mali dať uplatniť v Európskej únii a členské štáty by ich mali realizovať bezodkladne po vymedzení pásma 800 MHz pre siete iné ako vysokovýkonné vysielacie siete, vzhľadom na naliehanie Európskeho parlamentu, Rady a RSPG, ako aj na zvyšujúce sa požiadavky stanovené v štúdiách vypracovaných na európskej a svetovej úrovni v súvislosti s pozemskými službami elektronickej komunikácie, prostredníctvom ktorých sa zabezpečuje širokopásmová komunikácia. |
| --- | --- |

(15)

Výsledky činnosti na základe mandátu CEPT by sa mali dať uplatniť v Európskej únii a členské štáty by ich mali realizovať bezodkladne po vymedzení pásma 800 MHz pre siete iné ako vysokovýkonné vysielacie siete, vzhľadom na naliehanie Európskeho parlamentu, Rady a RSPG, ako aj na zvyšujúce sa požiadavky stanovené v štúdiách vypracovaných na európskej a svetovej úrovni v súvislosti s pozemskými službami elektronickej komunikácie, prostredníctvom ktorých sa zabezpečuje širokopásmová komunikácia.

| (16) | Zatiaľ čo sú spoločné technické podmienky efektívneho využívania pásma 800 MHz v rámci systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie naliehavou potrebou, v záujme toho, aby žiadne opatrenie prijaté v bezprostrednej budúcnosti v jednom alebo viacerých členských štátoch neoslabilo prínosy vyplývajúce z harmonizovanej európskej koncepcie, má načasovanie priame dôsledky na to, akým spôsobom členské štáty zabezpečia poskytovanie vysielacích služieb v rámci svojho územia. |
| --- | --- |

(16)

Zatiaľ čo sú spoločné technické podmienky efektívneho využívania pásma 800 MHz v rámci systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie naliehavou potrebou, v záujme toho, aby žiadne opatrenie prijaté v bezprostrednej budúcnosti v jednom alebo viacerých členských štátoch neoslabilo prínosy vyplývajúce z harmonizovanej európskej koncepcie, má načasovanie priame dôsledky na to, akým spôsobom členské štáty zabezpečia poskytovanie vysielacích služieb v rámci svojho územia.

| (17) | Členské štáty sa môžu samostatne rozhodnúť, či a kedy vymedzia alebo sprístupnia pásmo 800 MHz pre siete iné ako vysokovýkonné vysielacie siete, a toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby bolo dotknuté využívanie pásma 800 MHz na účely verejného poriadku, verejnej bezpečnosti a obrany v niektorých členských štátoch. |
| --- | --- |

(17)

Členské štáty sa môžu samostatne rozhodnúť, či a kedy vymedzia alebo sprístupnia pásmo 800 MHz pre siete iné ako vysokovýkonné vysielacie siete, a toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby bolo dotknuté využívanie pásma 800 MHz na účely verejného poriadku, verejnej bezpečnosti a obrany v niektorých členských štátoch.

| (18) | Komisia by nemala stanoviť žiadny termín, do ktorého by členské štáty museli umožniť využívanie pásma 800 MHz pre systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie. V prípade potreby o tom na návrh Komisie rozhodne spoločne Parlament s Radou. |
| --- | --- |

(18)

Komisia by nemala stanoviť žiadny termín, do ktorého by členské štáty museli umožniť využívanie pásma 800 MHz pre systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie. V prípade potreby o tom na návrh Komisie rozhodne spoločne Parlament s Radou.

| (19) | Pri vymedzovaní a sprístupňovaní pásma 800 MHz sa v súlade s výsledkami činnosti na základe mandátu CEPT uznáva skutočnosť, že existujú iné rádiové aplikácie nezahrnuté do tohto rozhodnutia. Pokiaľ sa otázka koexistencie s rádiovou aplikáciou nerieši v správach CEPT č. 29, 30, 31 alebo 32, primerané kritériá spoločného využívania v prípade koexistencie by sa mali zakladať na zohľadnení vnútroštátnych podmienok. |
| --- | --- |

(19)

Pri vymedzovaní a sprístupňovaní pásma 800 MHz sa v súlade s výsledkami činnosti na základe mandátu CEPT uznáva skutočnosť, že existujú iné rádiové aplikácie nezahrnuté do tohto rozhodnutia. Pokiaľ sa otázka koexistencie s rádiovou aplikáciou nerieši v správach CEPT č. 29, 30, 31 alebo 32, primerané kritériá spoločného využívania v prípade koexistencie by sa mali zakladať na zohľadnení vnútroštátnych podmienok.

| (20) | Optimálne využívanie pásma 800 MHz v prípadoch, keď sa susedné štáty alebo tretie krajiny rozhodli pre rôzne použitia, si bude vyžadovať konštruktívnu koordináciu cezhraničného vysielania s cieľom, aby všetky strany zaujali inovačný prístup, pričom sa zohľadnia stanoviská RSPG z 19. júna 2008 k otázkam spektra týkajúcim sa vonkajších hraníc EÚ a z 18. septembra 2009 k digitálnej dividende. Členské štáty by mali náležite zohľadniť potrebu koordinácie s členskými štátmi, ktoré aj naďalej využívajú existujúce práva na vysielanie vysokovýkonných sietí. Mali by uľahčiť aj budúcu reorganizáciu pásma 800 MHz, aby v dlhodobom časovom horizonte umožnili optimálne využívanie systémov s nízkym a priemerným výkonom schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie. V osobitnom prípade koexistencie s aeronautickými rádionavigačnými systémami, ktorá si vyžaduje okrem BEM aj ďalšie technické opatrenia, by členské štáty mali vypracovať dvojstranné alebo viacstranné dohody. |
| --- | --- |

(20)

Optimálne využívanie pásma 800 MHz v prípadoch, keď sa susedné štáty alebo tretie krajiny rozhodli pre rôzne použitia, si bude vyžadovať konštruktívnu koordináciu cezhraničného vysielania s cieľom, aby všetky strany zaujali inovačný prístup, pričom sa zohľadnia stanoviská RSPG z 19. júna 2008 k otázkam spektra týkajúcim sa vonkajších hraníc EÚ a z 18. septembra 2009 k digitálnej dividende. Členské štáty by mali náležite zohľadniť potrebu koordinácie s členskými štátmi, ktoré aj naďalej využívajú existujúce práva na vysielanie vysokovýkonných sietí. Mali by uľahčiť aj budúcu reorganizáciu pásma 800 MHz, aby v dlhodobom časovom horizonte umožnili optimálne využívanie systémov s nízkym a priemerným výkonom schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie. V osobitnom prípade koexistencie s aeronautickými rádionavigačnými systémami, ktorá si vyžaduje okrem BEM aj ďalšie technické opatrenia, by členské štáty mali vypracovať dvojstranné alebo viacstranné dohody.

| (21) | Využívanie pásma 800 MHz v rámci iných existujúcich aplikácií v tretích krajinách môže obmedziť zavádzanie a využívanie tohto pásma pre pozemské systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v niekoľkých členských štátoch. Tento fakt by sa mal zohľadniť v každom budúcom rozhodnutí stanovujúcom termín, do ktorého členské štáty budú musieť umožniť využívanie pásma 800 MHz pre takéto pozemské systémy. Informácie o takýchto obmedzeniach sa oznámia Komisii v súlade s článkom 7 a článkom 6 ods. 2 rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre a uverejnia sa v súlade s článkom 5 uvedeného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(21)

Využívanie pásma 800 MHz v rámci iných existujúcich aplikácií v tretích krajinách môže obmedziť zavádzanie a využívanie tohto pásma pre pozemské systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v niekoľkých členských štátoch. Tento fakt by sa mal zohľadniť v každom budúcom rozhodnutí stanovujúcom termín, do ktorého členské štáty budú musieť umožniť využívanie pásma 800 MHz pre takéto pozemské systémy. Informácie o takýchto obmedzeniach sa oznámia Komisii v súlade s článkom 7 a článkom 6 ods. 2 rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre a uverejnia sa v súlade s článkom 5 uvedeného rozhodnutia.

| (22) | S cieľom zabezpečiť účinné využívanie pásma 800 MHz aj v dlhodobom časovom horizonte by mali správne orgány pokračovať v skúmaní riešení, na základe ktorých sa môže zvýšiť efektivita a miera využívania inovácií. Takéto analýzy by sa mali zohľadňovať v prípade preskúmania tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(22)

S cieľom zabezpečiť účinné využívanie pásma 800 MHz aj v dlhodobom časovom horizonte by mali správne orgány pokračovať v skúmaní riešení, na základe ktorých sa môže zvýšiť efektivita a miera využívania inovácií. Takéto analýzy by sa mali zohľadňovať v prípade preskúmania tohto rozhodnutia.

| (23) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rádiové spektrum, |
| --- | --- |

(23)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre rádiové spektrum,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Cieľom tohto rozhodnutia je harmonizovať technické podmienky dostupnosti a efektívneho využívania pásma 790 – 862 MHz (pásmo 800 MHz) pre pozemské systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v Európskej únii.

Článok 2

1.   Keď členské štáty vymedzujú alebo sprístupňujú pásmo 800 MHz pre siete iné ako vysokovýkonné vysielacie siete, robia tak na nevýhradnom základe pre pozemské systémy schopné zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie a v súlade s parametrami stanovenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

2.   Členské štáty zabezpečujú, aby systémy uvedené v odseku 1 poskytovali primeranú ochranu systémom v susedných pásmach.

3.   Členské štáty uľahčujú dohody o cezhraničnej koordinácii s cieľom umožniť prevádzku systémov uvedených v odseku 1, pričom zohľadňujú existujúce regulačné postupy a práva.

4.   Pre členské štáty nie je záväzné vykonávať povinnosti podľa tohto rozhodnutia v geografických oblastiach, v ktorých si koordinácia spektra s tretími krajinami vyžaduje odchýlenie sa od parametrov stanovených v prílohe k tomuto rozhodnutiu za predpokladu, že Komisii oznámia príslušné informácie vrátane dotknutých geografických oblastí a uverejnia ich podľa rozhodnutia o rádiovom spektre. Členské štáty sa všemožne usilujú o riešenie prípadov takýchto odchýlok a informujú o nich Komisiu.

Článok 3

Členské štáty sledujú využívanie pásma 800 MHz a svoje zistenia predkladajú na žiadosť Komisii. Komisia v prípade potreby toto rozhodnutie preskúma.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 6. mája 2010

Za Komisiu

Neelie KROES

podpredsedníčka

---

(1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2009) 586.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 37.

3

(4)  Závery predsedníctva Rady Európskej únie, Brusel, 12. decembra 2008, 17271/08.

4

Závery predsedníctva

(5)  Potvrdené Radou: Rada pre konkurencieschopnosť, dokument o zásadných otázkach, marec 2009.

5

dokument o zásadných otázkach

(6)  Ú. v. ES L 91, 7.4.1999, s. 10.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 24.

7

---

PRÍLOHA

PARAMETRE UVEDENÉ V ČLÁNKOCH

Technické podmienky sa v tejto prílohe uvádzajú v podobe usporiadania frekvencií a masiek na okrajoch frekvenčného bloku (BEM). BEM je vysielacia maska, ktorá je vymedzená ako funkcia frekvencie v súvislosti s okrajom bloku spektra, pre ktorý boli prevádzkovateľovi udelené práva na používanie. Tvoria ju zložky vnútri bloku a mimo bloku, ktoré určujú povolené úrovne vysielania na frekvenciách vnútri a mimo bloku spektra s povolením.

Úrovne BEM sú kombináciou hodnôt uvedených ďalej v tabuľke takým spôsobom, aby hraničná hodnota pri každej frekvencii predstavovala najvyššiu (najmenej prísnu) hodnotu vypočítanú podľa a) základných požiadaviek, b) prechodných požiadaviek a c) požiadaviek vnútri bloku (v prípade potreby). BEM sa uvádzajú ako horná hraničná hodnota priemernej ekvivalentnej hodnoty izotropne vyžarovaného výkonu (EIRP) alebo celkovej hodnoty vyžarovaného výkonu (TRP) (1) za priemerný časový interval a pri šírke frekvenčného pásma použitej pri meraní. Z časového hľadiska sa EIRP alebo TRP stanoví priemerom aktívnych častí zhlukov signálu a zodpovedá jednotnému nastaveniu regulácie výkonu. Z hľadiska frekvencie sa EIRP alebo TRP vymedzuje pri šírke frekvenčného pásma použitej pri meraní a uvedenej v nasledujúcich tabuľkách (2). Vo všeobecnosti a pokiaľ sa neuvádza inak, úrovne BEM zodpovedajú výkonu vyžiarenému príslušným zariadením bez ohľadu na počet vysielacích antén s výnimkou prípadu prechodných požiadaviek pre základné stanice, ktoré sa špecifikujú pre jednotlivé antény.

BEM sa uplatňujú ako jedna z hlavných zložiek technických podmienok potrebných na zabezpečovanie koexistencie medzi službami na vnútroštátnej úrovni. Malo by však byť jasné, že odvodené BEM neposkytujú vždy potrebnú úroveň ochrany dotknutých služieb na vnútroštátnej úrovni a bolo by potrebné uplatňovať primeraným spôsobom dodatočné techniky znižovania interferencie v záujme riešenia všetkých zvyšných prípadov interferencie.

Členské štáty takisto zabezpečujú, aby prevádzkovatelia pozemských systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v pásme 800 MHz mohli využívať menej prísne technické parametre ako tie, ktoré sa uvádzajú ďalej v prílohe, za predpokladu, že sa na použití týchto parametrov dohodnú všetky dotknuté strany a že títo prevádzkovatelia budú aj naďalej dodržiavať technické podmienky uplatniteľné na ochranu iných služieb, aplikácií alebo sietí, ako aj plniť povinnosti vyplývajúce z cezhraničnej koordinácie.

Zariadenia prevádzkované v tomto pásme môžu použiť aj iné ako ďalej uvedené hraničné hodnoty výkonu pod podmienkou, že sa uplatňujú príslušné techniky znižovania interferencie, ktoré sú v súlade so smernicou 1999/5/ES a ktoré ponúkajú aspoň rovnakú úroveň ochrany v porovnaní s tou, ktorú poskytujú tieto technické parametre.

Pojem okraj bloku sa vzťahuje na frekvenčnú hranicu povoleného práva na používanie. Pojem okraj pásma sa vzťahuje na hranicu rozsahu frekvencií vymedzeného na určité použitie.

A.   Všeobecné parametre

| 1. | V rámci pásma 790 – 862 MHz je usporiadanie frekvencií takéto:






  a) | Veľkosť pridelených blokov je v násobkoch 5 MHz. |
| --- | --- | --- |

1.

V rámci pásma 790 – 862 MHz je usporiadanie frekvencií takéto:

a)

Veľkosť pridelených blokov je v násobkoch 5 MHz.

| b) | Duplexná prevádzka sa zabezpečuje v režime FDD s týmto usporiadaním. Odstup duplexných frekvencií je 41 MHz pri vysielaní základnej stanice (zostupné prepojenie) v spodnej časti pásma začínajúcej na frekvencii 791 MHz a končiacej na frekvencii 821 MHz a pri vysielaní koncovej stanice (vzostupné prepojenie) vo vrchnej časti pásma začínajúcej na frekvencii 832 MHz a končiacej na frekvencii 862 MHz. |
| --- | --- |

b)

Duplexná prevádzka sa zabezpečuje v režime FDD s týmto usporiadaním. Odstup duplexných frekvencií je 41 MHz pri vysielaní základnej stanice (zostupné prepojenie) v spodnej časti pásma začínajúcej na frekvencii 791 MHz a končiacej na frekvencii 821 MHz a pri vysielaní koncovej stanice (vzostupné prepojenie) vo vrchnej časti pásma začínajúcej na frekvencii 832 MHz a končiacej na frekvencii 862 MHz.

| 2. | Bez ohľadu na časť A bod 1, ale za predpokladu uplatnenia technických podmienok uvedených v častiach B a C tejto prílohy, môžu členské štáty využiť alternatívne usporiadanie frekvencií s cieľom a) dosiahnuť ciele vo všeobecnom záujme, b) zabezpečiť vyššiu efektívnosť prostredníctvom správy spektra prispôsobenej trhovým podmienkam, c) zabezpečiť vyššiu efektívnosť pri spoločnom využívaní existujúcich práv používania počas obdobia koexistencie alebo d) zabrániť interferencii. |
| --- | --- |

2.

Bez ohľadu na časť A bod 1, ale za predpokladu uplatnenia technických podmienok uvedených v častiach B a C tejto prílohy, môžu členské štáty využiť alternatívne usporiadanie frekvencií s cieľom a) dosiahnuť ciele vo všeobecnom záujme, b) zabezpečiť vyššiu efektívnosť prostredníctvom správy spektra prispôsobenej trhovým podmienkam, c) zabezpečiť vyššiu efektívnosť pri spoločnom využívaní existujúcich práv používania počas obdobia koexistencie alebo d) zabrániť interferencii.

B.   Technické podmienky pre základné stanice s FDD alebo TDD

| 1. | Hraničné hodnoty vnútri bloku:
  Hraničná hodnota EIRP vnútri bloku v prípade základných staníc nie je povinná. Členské štáty však môžu stanoviť hraničné hodnoty, ktoré by mali byť za bežných okolností v rozpätí od 56 dBm/5 MHz do 64 dBm/5 MHz, v opačnom prípade je potrebné zdôvodnenie. |
| --- | --- |

1.

Hraničné hodnoty vnútri bloku:

Hraničná hodnota EIRP vnútri bloku v prípade základných staníc nie je povinná. Členské štáty však môžu stanoviť hraničné hodnoty, ktoré by mali byť za bežných okolností v rozpätí od 56 dBm/5 MHz do 64 dBm/5 MHz, v opačnom prípade je potrebné zdôvodnenie.

| 2. | Hraničné hodnoty mimo bloku:

  Tabuľka 1


  Základné požiadavky – hraničné hodnoty EIRP BEM mimo bloku v prípade základnej stanice








  Rozsah frekvencií vysielania mimo bloku | Hraničná priemerná hodnota EIRP mimo bloku | Šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní |
| --- | --- | --- | --- |
| Frekvencie použité na vzostupné prepojenie s FDD | –49,5 dBm | 5 MHz |
| Frekvencie použité na TDD | –49,5 dBm | 5 MHz |

2.

Hraničné hodnoty mimo bloku:

Tabuľka 1

Základné požiadavky – hraničné hodnoty EIRP BEM mimo bloku v prípade základnej stanice

Rozsah frekvencií vysielania mimo bloku

Hraničná priemerná hodnota EIRP mimo bloku

Šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní

Frekvencie použité na vzostupné prepojenie s FDD

–49,5 dBm

5 MHz

Frekvencie použité na TDD

–49,5 dBm

5 MHz

Tabuľka 2

Prechodné požiadavky – hraničné hodnoty EIRP BEM pre jednotlivé antény
   (3)
  mimo bloku v prípade základnej stanice na frekvenciách zostupného prepojenia s FDD a frekvenciách s TDD

| Rozsah frekvencií vysielania mimo bloku | Hraničná priemerná hodnota EIRP mimo bloku | Šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní |
| --- | --- | --- |
| – 10 až – 5 MHz od spodného okraja bloku | 18 dBm | 5 MHz |
| – 5 až 0 MHz od spodného okraja bloku | 22 dBm | 5 MHz |
| 0 až + 5 MHz od vrchného okraja bloku | 22 dBm | 5 MHz |
| + 5 až + 10 MHz od vrchného okraja bloku | 18 dBm | 5 MHz |
| Zvyšné frekvencie zostupného prepojenia s FDD | 11 dBm | 1 MHz |

Rozsah frekvencií vysielania mimo bloku

Hraničná priemerná hodnota EIRP mimo bloku

Šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní

– 10 až – 5 MHz od spodného okraja bloku

18 dBm

5 MHz

– 5 až 0 MHz od spodného okraja bloku

22 dBm

5 MHz

0 až + 5 MHz od vrchného okraja bloku

22 dBm

5 MHz

+ 5 až + 10 MHz od vrchného okraja bloku

18 dBm

5 MHz

Zvyšné frekvencie zostupného prepojenia s FDD

11 dBm

1 MHz

Tabuľka 3

Prechodné požiadavky – hraničné hodnoty EIRP BEM pre jednotlivé antény
   (4)
  mimo bloku v prípade základnej stanice na frekvenciách použitých ako ochranné pásmo

| Rozsah frekvencií vysielania mimo bloku | Hraničná priemerná hodnota EIRP mimo bloku | Šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní |
| --- | --- | --- |
| Ochranné pásmo medzi okrajom vysielacieho pásma na frekvencii 790 MHz a okrajom pásma zostupného prepojenia s FDD (5) | 17,4 dBm | 1 MHz |
| Ochranné pásmo medzi okrajom vysielacieho pásma na frekvencii 790 MHz a okrajom pásma s TDD | 15 dBm | 1 MHz |
| Ochranné pásmo medzi okrajom zostupného prepojenia s FDD a okrajom pásma vzostupného prepojenia s FDD (duplexová medzera) (6) | 15 dBm | 1 MHz |
| Ochranné pásmo medzi okrajom zostupného prepojenia s FDD a okrajom pásma s TDD | 15 dBm | 1 MHz |
| Ochranné pásmo medzi okrajom vzostupného prepojenia s FDD a okrajom pásma s TDD | 15 dBm | 1 MHz |

Rozsah frekvencií vysielania mimo bloku

Hraničná priemerná hodnota EIRP mimo bloku

Šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní

Ochranné pásmo medzi okrajom vysielacieho pásma na frekvencii 790 MHz a okrajom pásma zostupného prepojenia s FDD (5)

17,4 dBm

1 MHz

Ochranné pásmo medzi okrajom vysielacieho pásma na frekvencii 790 MHz a okrajom pásma s TDD

15 dBm

1 MHz

Ochranné pásmo medzi okrajom zostupného prepojenia s FDD a okrajom pásma vzostupného prepojenia s FDD (duplexová medzera) (6)

15 dBm

1 MHz

Ochranné pásmo medzi okrajom zostupného prepojenia s FDD a okrajom pásma s TDD

15 dBm

1 MHz

Ochranné pásmo medzi okrajom vzostupného prepojenia s FDD a okrajom pásma s TDD

15 dBm

1 MHz

Tabuľka 4

Základné požiadavky – hraničné hodnoty EIRP BEM mimo bloku v prípade základnej stanice na frekvenciách nižších ako 790 MHz

| Prípad | Podmienka na EIRP vnútri bloku v prípade základnej stanice, P
  dBm/10 MHz | Hraničná priemerná hodnota EIRP mimo bloku | Šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní |
| --- | --- | --- | --- |
| A | V prípade TV kanálov, ak sa zabezpečuje ochrana vysielania | P ≥ 59 | 0 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 59) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | – 23 dBm | 8 MHz |
| B | V prípade TV kanálov, ak sa zabezpečuje stredná úroveň ochrany vysielania | P ≥ 59 | 10 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 49) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | –13 dBm | 8 MHz |
| C | V prípade TV kanálov, ak sa nezabezpečuje ochrana vysielania | žiadne podmienky | 22 dBm | 8 MHz |

Prípad

Podmienka na EIRP vnútri bloku v prípade základnej stanice, P

dBm/10 MHz

Hraničná priemerná hodnota EIRP mimo bloku

Šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní

A

V prípade TV kanálov, ak sa zabezpečuje ochrana vysielania

P ≥ 59

0 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 59) dBm

8 MHz

P < 36

– 23 dBm

8 MHz

B

V prípade TV kanálov, ak sa zabezpečuje stredná úroveň ochrany vysielania

P ≥ 59

10 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 49) dBm

8 MHz

P < 36

–13 dBm

8 MHz

C

V prípade TV kanálov, ak sa nezabezpečuje ochrana vysielania

žiadne podmienky

22 dBm

8 MHz

Prípady A, B a C uvedené v tabuľke 4 možno uplatniť na vysielací kanál a/alebo na región, tak aby sa pre rovnaký vysielací kanál mohla zabezpečiť rôzna úroveň ochrany v rôznych geografických oblastiach a aby sa pre rôzne vysielacie kanály mohla zabezpečiť rôzna úroveň ochrany v tej istej geografickej oblasti. Členské štáty uplatňujú základné požiadavky v prípade A v situácii, keď sa kanály digitálneho pozemského vysielania používajú v čase zavádzania pozemských systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie. Členské štáty môžu uplatňovať základné požiadavky v prípadoch A, B a C v situácii, keď sa príslušné vysielacie kanály nepoužívajú v čase zavádzania pozemských systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie. Zohľadňujú fakt, že v prípadoch A a B sa vyhradzuje možnosť začať používať príslušné vysielacie kanály na digitálne pozemské vysielanie neskôr v budúcnosti, zatiaľ čo prípad C zodpovedá situácii, keď sa vôbec neplánuje začať s používaním príslušných vysielacích kanálov.

C.   Technické podmienky pre koncové stanice s FDD alebo TDD

Tabuľka 5

Požiadavky vnútri bloku – emisné limity BEM vnútri bloku v prípade koncovej stanice na frekvenciách vzostupného prepojenia s FDD a na frekvenciách s TDD

| Hraničná priemerná hodnota výkonu vnútri bloku | 23 dBm (7) |
| --- | --- |

Hraničná priemerná hodnota výkonu vnútri bloku

23 dBm (7)

Členské štáty môžu prispôsobiť hraničnú hodnotu uvedenú v tabuľke 5 v osobitných prípadoch zavádzania, napríklad ak ide o pevné koncové stanice vo vidieckych oblastiach, za predpokladu, že sa tým neoslabí ochrana iných služieb, sietí a aplikácií a že sa dodržiavajú cezhraničné povinnosti.

---

(1)  TRP predstavuje hodnotu výkonu, ktorý anténa v skutočnosti vyžiari. TRP sa vymedzuje ako integrál výkonu preneseného v rôznych smeroch v rámci celej sféry žiarenia.

(2)  Skutočná šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní meracím zariadením slúžiacim na účely testovania zhody môže byť menšia ako šírka frekvenčného pásma použitá pri meraní, ktorá sa uvádza v tabuľkách.

(3)  Na jednu až štyri antény

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

(5)  790 MHz až 791 MHz v prípade usporiadania frekvencií uvedeného v časti A bode 1.

(6)  821 MHz až 832 MHz v prípade usporiadania frekvencií uvedeného v časti A bode 1.

(7)  Táto hraničná hodnota výkonu je špecifikovaná ako EIRP v prípade koncových staníc, ktoré majú byť upevnené alebo inštalované, a ako TRP v prípade koncových staníc, ktoré majú byť mobilné alebo prenosné. EIRP a TRP sú ekvivalentom izotropných antén. Treba uviesť, že pri tejto hodnote sa toleruje rozdiel až do + 2 dB, aby sa zohľadnila prevádzka v prostredí za extrémnych podmienok a rozšírenie výroby.

---

| 11.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 117/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 117/102

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

zo 6. mája 2010

o dočasných opatreniach týkajúcich sa akceptovateľnosti obchodovateľných dlhových nástrojov vydaných alebo garantovaných gréckou vládou

(ECB/2010/3)

(2010/268/EÚ)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), a najmä na jeho článok 12.1 a článok 34.1 druhú zarážku v spojení s článkom 3.1 prvou zarážkou a s článkom 18.2,

keďže:

| (1) | Podľa článku 18.1 štatútu ESCB Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro, môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky. Kritériá určujúce akceptovateľnosť zábezpeky na účely operácií menovej politiky Eurosystému sú stanovené v prílohe I k usmerneniu ECB/2000/7 z 31. augusta 2000 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (1) (ďalej uvedené len ako „všeobecná dokumentácia“). |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 18.1 štatútu ESCB Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro, môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky. Kritériá určujúce akceptovateľnosť zábezpeky na účely operácií menovej politiky Eurosystému sú stanovené v prílohe I k usmerneniu ECB/2000/7 z 31. augusta 2000 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (1) (ďalej uvedené len ako „všeobecná dokumentácia“).

| (2) | Podľa časti 1.6 všeobecnej dokumentácie Rada guvernérov ECB môže nástroje, podmienky, kritériá a postupy na vykonávanie operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť. Podľa časti 6.3.1 všeobecnej dokumentácie si Eurosystém vyhradzuje právo určiť, či emisia, emitent, dlžník alebo ručiteľ spĺňa jeho požiadavky na vysoké štandardy úverovej bonity na základe akýchkoľvek informácií, ktoré môže považovať za relevantné. |
| --- | --- |

(2)

Podľa časti 1.6 všeobecnej dokumentácie Rada guvernérov ECB môže nástroje, podmienky, kritériá a postupy na vykonávanie operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť. Podľa časti 6.3.1 všeobecnej dokumentácie si Eurosystém vyhradzuje právo určiť, či emisia, emitent, dlžník alebo ručiteľ spĺňa jeho požiadavky na vysoké štandardy úverovej bonity na základe akýchkoľvek informácií, ktoré môže považovať za relevantné.

| (3) | Súčasné výnimočné okolnosti na finančnom trhu, ktoré vyplývajú z fiškálnej pozície gréckej vlády a diskusií o pláne úprav podporovanom členskými štátmi eurozóny a Medzinárodným menovým fondom, ako aj narušenie normálneho hodnotenia cenných papierov vydaných gréckou vládou zo strany trhu, majú negatívny vplyv na stabilitu finančnému systému. Táto výnimočná situácia si vyžaduje rýchlu a dočasnú úpravu rámca menovej politiky Eurosystému. |
| --- | --- |

(3)

Súčasné výnimočné okolnosti na finančnom trhu, ktoré vyplývajú z fiškálnej pozície gréckej vlády a diskusií o pláne úprav podporovanom členskými štátmi eurozóny a Medzinárodným menovým fondom, ako aj narušenie normálneho hodnotenia cenných papierov vydaných gréckou vládou zo strany trhu, majú negatívny vplyv na stabilitu finančnému systému. Táto výnimočná situácia si vyžaduje rýchlu a dočasnú úpravu rámca menovej politiky Eurosystému.

| (4) | Rada guvernérov hodnotila skutočnosť, že grécka vláda schválila program hospodárskych a finančných úprav, ktorý bol dohodnutý s Európskou komisiou, ECB a Medzinárodným menovým fondom, ako aj pevné odhodlanie gréckej vlády takýto program plne implementovať. Rada guvernérov hodnotila aj vplyvy takéhoto programu na cenné papiere vydané gréckou vládou z hľadiska riadenia úverového rizika Eurosystému. Rada guvernérov považuje tento program za primeraný, takže obchodovateľné dlhové nástroje vydané gréckou vládou alebo garantované gréckou vládou si z hľadiska riadenia úverového rizika zachovajú štandard kvality dostatočný na to, aby zostali akceptovateľnou zábezpekou pre operácie menovej politiky Eurosystému bez ohľadu na akékoľvek externé hodnotenie úverovej bonity. Tieto pozitívne hodnotenia sú základom pre výnimočné a dočasné pozastavenie účinnosti, ktorého cieľom je prispieť k spoľahlivosti finančných inštitúcií, a tým posilniť stabilitu finančného systému ako celku a chrániť klientov týchto inštitúcií. ECB by však mala pozorne monitorovať nepretržité silné odhodlanie gréckej vlády plne implementovať program hospodárskych a finančných úprav, ktorý je podkladom pre tieto opatrenia. |
| --- | --- |

(4)

Rada guvernérov hodnotila skutočnosť, že grécka vláda schválila program hospodárskych a finančných úprav, ktorý bol dohodnutý s Európskou komisiou, ECB a Medzinárodným menovým fondom, ako aj pevné odhodlanie gréckej vlády takýto program plne implementovať. Rada guvernérov hodnotila aj vplyvy takéhoto programu na cenné papiere vydané gréckou vládou z hľadiska riadenia úverového rizika Eurosystému. Rada guvernérov považuje tento program za primeraný, takže obchodovateľné dlhové nástroje vydané gréckou vládou alebo garantované gréckou vládou si z hľadiska riadenia úverového rizika zachovajú štandard kvality dostatočný na to, aby zostali akceptovateľnou zábezpekou pre operácie menovej politiky Eurosystému bez ohľadu na akékoľvek externé hodnotenie úverovej bonity. Tieto pozitívne hodnotenia sú základom pre výnimočné a dočasné pozastavenie účinnosti, ktorého cieľom je prispieť k spoľahlivosti finančných inštitúcií, a tým posilniť stabilitu finančného systému ako celku a chrániť klientov týchto inštitúcií. ECB by však mala pozorne monitorovať nepretržité silné odhodlanie gréckej vlády plne implementovať program hospodárskych a finančných úprav, ktorý je podkladom pre tieto opatrenia.

| (5) | Rada guvernérov 3. mája 2010 rozhodla o tomto výnimočnom opatrení a oznámila ho verejnosti. Bude sa uplatňovať dočasne, až kým Rada guvernérov nedôjde k záveru, že stabilita finančného systému umožňuje normálne uplatňovanie rámca Eurosystému pre operácie menovej politiky, |
| --- | --- |

(5)

Rada guvernérov 3. mája 2010 rozhodla o tomto výnimočnom opatrení a oznámila ho verejnosti. Bude sa uplatňovať dočasne, až kým Rada guvernérov nedôjde k záveru, že stabilita finančného systému umožňuje normálne uplatňovanie rámca Eurosystému pre operácie menovej politiky,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozastavenie účinnosti niektorých ustanovení všeobecnej dokumentácie

1.   V súlade s článkami 2 a 3 sa pozastavuje účinnosť minimálnych požiadaviek Eurosystému na limit pre úverovú bonitu, ktorý je uvedený v rámcových pravidlách Eurosystému pre hodnotenie úverovej bonity obchodovateľných aktív v časti 6.3.2 všeobecnej dokumentácie.

2.   V prípade akéhokoľvek rozporu medzi týmto rozhodnutím a všeobecnou dokumentáciou má prednosť toto rozhodnutie.

Článok 2

Pokračujúca akceptovateľnosť obchodovateľných dlhových nástrojov vydaných gréckou vládou ako zábezpeky

Minimálny limit Eurosystému pre úverovú bonitu sa neuplatňuje na obchodovateľné dlhové nástoje vydané gréckou vládou. Takéto aktíva predstavujú akceptovateľnú zábezpeku na účely operácií menovej politiky Eurosystému bez ohľadu na externý rating ich úverovej bonity.

Článok 3

Pokračujúca akceptovateľnosť obchodovateľných dlhových nástrojov garantovaných gréckou vládou ako zábezpeky

Minimálny limit Eurosystému pre úverovú bonitu sa neuplatňuje na obchodovateľné dlhové nástoje vydané subjektami usadenými v Grécku a plne garantované gréckou vládou. Na záruku poskytnutú gréckou vládou sa naďalej uplatňujú požiadavky uvedené v časti 6.3.2 všeobecnej dokumentácie. Takéto aktíva predstavujú akceptovateľnú zábezpeku na účely operácií menovej politiky Eurosystému bez ohľadu na externý rating ich úverovej bonity.

Článok 4

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 6. mája 2010.

V Lisabone 6. mája 2010

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Ú. v. ES L 310, 11.12.2000, s. 1.

1

---