# Az Európai Unió L 68/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.068.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 68 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. március 18. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.068.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 68

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. március 18.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 222/2010/EU rendelete (2010. március 17.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Sedano Bianco di Sperlonga [OFJ]) | 1 |
| | | A Bizottság 223/2010/EU rendelete (2010. március 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 224/2010/EU rendelete (2010. március 17.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 5 |
| | | A Bizottság 225/2010/EU rendelete (2010. március 17.) az 533/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 7 |
| | | A Bizottság 226/2010/EU rendelete (2010. március 17.) az 539/2007/EK rendelettel megnyitott, a tojás- és tojásfehérje-ágazat egyes termékeire vonatkozó vámkontingensek keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 9 |
| | | A Bizottság 227/2010/EU rendelete (2010. március 17.) az 1385/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 11 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács 2010/18/EU irányelve (2010. március 8.) a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 13 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/160/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. március 17.) az állatbetegségek kódolt formájának és bejelentésük kódjainak a 82/894/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően történő meghatározásáról szóló 2005/176/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 1585. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | 2010/161/EU |
| | * | A Bizottság ajánlása (2010. március 17.) az élelmiszerekben fellelhető perfluor-alkilezett anyagok nyomon követéséről (
  1
  ) | 22 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 222/2010/EU rendelete (2010. március 17.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Sedano Bianco di Sperlonga [OFJ])

1

A Bizottság 223/2010/EU rendelete (2010. március 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

A Bizottság 224/2010/EU rendelete (2010. március 17.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

5

A Bizottság 225/2010/EU rendelete (2010. március 17.) az 533/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

7

A Bizottság 226/2010/EU rendelete (2010. március 17.) az 539/2007/EK rendelettel megnyitott, a tojás- és tojásfehérje-ágazat egyes termékeire vonatkozó vámkontingensek keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

9

A Bizottság 227/2010/EU rendelete (2010. március 17.) az 1385/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

11

IRÁNYELVEK

*

A Tanács 2010/18/EU irányelve (2010. március 8.) a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

13

HATÁROZATOK

2010/160/EU

*

A Bizottság határozata (2010. március 17.) az állatbetegségek kódolt formájának és bejelentésük kódjainak a 82/894/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően történő meghatározásáról szóló 2005/176/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 1585. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 1585. számú dokumentummal történt)

1

21

AJÁNLÁSOK

2010/161/EU

*

A Bizottság ajánlása (2010. március 17.) az élelmiszerekben fellelhető perfluor-alkilezett anyagok nyomon követéséről (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/1

---

A BIZOTTSÁG 222/2010/EU RENDELETE

(2010. március 17.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Sedano Bianco di Sperlonga [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Sedano Bianco di Sperlonga” elnevezés bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét a „Sedano Bianco di Sperlonga” elnevezés bejegyzésére (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 185., 2009.8.7., 13. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek

1.6. osztály   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

OLASZORSZÁG

Sedano Bianco di Sperlonga (OFJ)

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/3

---

A BIZOTTSÁG 223/2010/EU RENDELETE

(2010. március 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 58,4 |
| MA | 73,2 |
| TN | 135,7 |
| TR | 114,2 |
| ZZ | 97,7 |
| 0707 00 05 | EG | 219,6 |
| JO | 135,1 |
| MK | 134,1 |
| TR | 132,8 |
| ZZ | 155,4 |
| 0709 90 70 | MA | 192,3 |
| TR | 136,3 |
| ZZ | 164,3 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,2 |
| IL | 54,0 |
| MA | 51,1 |
| TN | 55,1 |
| TR | 61,3 |
| ZZ | 53,1 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 89,3 |
| MA | 42,8 |
| TR | 57,8 |
| ZZ | 66,6 |
| 0808 10 80 | AR | 93,3 |
| BR | 89,3 |
| CA | 73,7 |
| CN | 76,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 110,2 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 76,8 |
| 0808 20 50 | AR | 84,8 |
| CL | 75,7 |
| CN | 81,6 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 82,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

106,9

JO

58,4

MA

73,2

TN

135,7

TR

114,2

ZZ

97,7

0707 00 05

EG

219,6

JO

135,1

MK

134,1

TR

132,8

ZZ

155,4

0709 90 70

MA

192,3

TR

136,3

ZZ

164,3

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

EG

44,2

IL

54,0

MA

51,1

TN

55,1

TR

61,3

ZZ

53,1

0805 50 10

EG

76,3

IL

89,3

MA

42,8

TR

57,8

ZZ

66,6

0808 10 80

AR

93,3

BR

89,3

CA

73,7

CN

76,3

MK

24,7

US

110,2

UY

70,1

ZZ

76,8

0808 20 50

AR

84,8

CL

75,7

CN

81,6

ZA

86,9

ZZ

82,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/5

---

A BIZOTTSÁG 224/2010/EU RENDELETE

(2010. március 17.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 214/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 214/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 65., 2010.3.13., 25. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. március 18-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 34,24 | 1,01 |
| 1701 11 90 (1) | 34,24 | 4,63 |
| 1701 12 10 (1) | 34,24 | 0,88 |
| 1701 12 90 (1) | 34,24 | 4,34 |
| 1701 91 00 (2) | 37,99 | 6,24 |
| 1701 99 10 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1701 99 90 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1702 90 95 (3) | 0,38 | 0,29 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

34,24

1,01

1701 11 90 (1)

34,24

4,63

1701 12 10 (1)

34,24

0,88

1701 12 90 (1)

34,24

4,34

1701 91 00 (2)

37,99

6,24

1701 99 10 (2)

37,99

2,94

1701 99 90 (2)

37,99

2,94

1702 90 95 (3)

0,38

0,29

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/7

---

A BIZOTTSÁG 225/2010/EU RENDELETE

(2010. március 17.)

az 533/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingensek keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a baromfihús-ágazatra vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. május 14-i 533/2007/EK rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 533/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 533/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2010. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2010. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre állíthatók ki, |
| --- | --- |

(2)

A 2010. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2010. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre állíthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 533/2007/EK rendelet alapján benyújtott, a 2010. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozó behozataliengedély-kérelmekre az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 125., 2007.5.15., 9. o.

3

---

MELLÉKLET

| Csoportszám | Tételszám | Az 1.4.2010-30.6.2010 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 1,737395 |
| P3 | 09.4069 | 0,586978 |

Csoportszám

Tételszám

Az 1.4.2010-30.6.2010 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

P1

09.4067

1,737395

P3

09.4069

0,586978

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/9

---

A BIZOTTSÁG 226/2010/EU RENDELETE

(2010. március 17.)

az 539/2007/EK rendelettel megnyitott, a tojás- és tojásfehérje-ágazat egyes termékeire vonatkozó vámkontingensek keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a tojáságazatra és a tojásfehérjére vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és kezelésérő szóló, 2007. május 15-i 539/2007/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 539/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a tojás- és tojásfehérje-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 539/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a tojás- és tojásfehérje-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2010. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2010. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki, |
| --- | --- |

(2)

A 2010. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2010. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 539/2007/EK rendelet alapján benyújtott, a 2010. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozó behozataliengedély-kérelmekre az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 128., 2007.5.16., 19. o.

3

---

MELLÉKLET

| Csoportszáma | Tételszám | Az 1.4.2010-30.6.2010 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| E2 | 09.4401 | 25,129987 |

Csoportszáma

Tételszám

Az 1.4.2010-30.6.2010 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedély-kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%)

E2

09.4401

25,129987

---

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/11

---

A BIZOTTSÁG 227/2010/EU RENDELETE

(2010. március 17.)

az 1385/2007/EK rendelettel megnyitott, baromfihúsra vonatkozó vámkontingens keretében 2010. március első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a baromfihús-ágazatra vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitása és kezelése tekintetében a 774/94/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2007. november 26-i 1385/2007/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

A 2010. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan 2010. március első hét napján benyújtott behozataliengedély-kérelmek egyes kontingensek esetében a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1385/2007/EK rendelet alapján benyújtott, a 2010. április 1-jétőljúnius 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozó behozataliengedély-kérelmekre az e rendelet mellékletében szereplő odaítélési együtthatókat kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 309., 2007.11.27., 47. o.

3

---

MELLÉKLET

| Csoportszám | Tételszám | Az 1.4.2010-30.6.2010 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedélykérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható
  (%-ban) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,450752 |
| 3 | 09.4412 | 0,502897 |
| 4 | 09.4420 | 0,654346 |
| 5 | 09.4421 | 6,711447 |
| 6 | 09.4422 | 0,729936 |

Csoportszám

Tételszám

Az 1.4.2010-30.6.2010 terjedő alidőszakra benyújtott behozataliengedélykérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható

(%-ban)

1

09.4410

0,450752

3

09.4412

0,502897

4

09.4420

0,654346

5

09.4421

6,711447

6

09.4422

0,729936

---

IRÁNYELVEK

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/13

---

A TANÁCS 2010/18/EU IRÁNYELVE

(2010. március 8.)

a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 155. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSz”) 153. cikke lehetővé teszi az Unió számára, hogy többek között a férfiak és nők munkaerő-piaci esélyegyenlősége és az egyenlő munkahelyi bánásmód terén támogassa és kiegészítse a tagállamok tevékenységeit. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés („EUMSz”) 153. cikke lehetővé teszi az Unió számára, hogy többek között a férfiak és nők munkaerő-piaci esélyegyenlősége és az egyenlő munkahelyi bánásmód terén támogassa és kiegészítse a tagállamok tevékenységeit.

| (2) | Az EUMSz. 155. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós szinten folytatott szociális párbeszéd, amennyiben a vezetőség és a munkavállalók („szociális partnerek ”) úgy kívánják, szerződéses kapcsolatokhoz, így megállapodásokhoz vezethet. A szociális partnerek az EUMSz. 155. cikke (2) bekezdésének megfelelően együttesen kérhetik, hogy az általuk az EUMSz. 153. cikkének hatálya alá tartozó területekre vonatkozó, uniós szinten kötött megállapodásokat a Bizottság javaslata alapján hozott tanácsi határozattal hajtsák végre. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSz. 155. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós szinten folytatott szociális párbeszéd, amennyiben a vezetőség és a munkavállalók („szociális partnerek ”) úgy kívánják, szerződéses kapcsolatokhoz, így megállapodásokhoz vezethet. A szociális partnerek az EUMSz. 155. cikke (2) bekezdésének megfelelően együttesen kérhetik, hogy az általuk az EUMSz. 153. cikkének hatálya alá tartozó területekre vonatkozó, uniós szinten kötött megállapodásokat a Bizottság javaslata alapján hozott tanácsi határozattal hajtsák végre.

| (3) | A szülői szabadságról gazdasági ágazatok közötti európai szociális partnerek szervezetei (ESZSZ, UNICE és CEEP) 1995. december 14-én keretmegállapodást kötöttek, amelynek az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv (1) biztosított jogi kötőerőt. Az említett irányelvet a Tanács 97/75/EK irányelve módosította és terjesztette ki Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára (2). A 96/34/EK irányelv jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a tagállamokban javítsák a dolgozó szülők rendelkezésére álló lehetőségeket azáltal, hogy a szabadságra vonatkozó intézkedések segítségével jobban össze tudják hangolni munkavállalói és családi kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

(3)

A szülői szabadságról gazdasági ágazatok közötti európai szociális partnerek szervezetei (ESZSZ, UNICE és CEEP) 1995. december 14-én keretmegállapodást kötöttek, amelynek az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv (1) biztosított jogi kötőerőt. Az említett irányelvet a Tanács 97/75/EK irányelve módosította és terjesztette ki Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára (2). A 96/34/EK irányelv jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy a tagállamokban javítsák a dolgozó szülők rendelkezésére álló lehetőségeket azáltal, hogy a szabadságra vonatkozó intézkedések segítségével jobban össze tudják hangolni munkavállalói és családi kötelezettségeiket.

| (4) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés („EK-Szerződés”) (3) 138. cikke (2) és (3) bekezdésével összhangban a Bizottság 2006-ban és 2007-ben konzultációt folytatott az európai szociális partnerekkel arról, hogy hogyan lehetne tovább javítani a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolását, különös tekintettel az anyaság védelméről és a szülői szabadságról szóló meglévő közösségi jogszabályokra, és hogy milyen lehetőségek lennének új típusú családi vonatkozású szabadságok, mint pl. az apasági szabadság, az örökbefogadási szabadság és a családtag ápolása miatti szabadság bevezetésére. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés („EK-Szerződés”) (3) 138. cikke (2) és (3) bekezdésével összhangban a Bizottság 2006-ban és 2007-ben konzultációt folytatott az európai szociális partnerekkel arról, hogy hogyan lehetne tovább javítani a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolását, különös tekintettel az anyaság védelméről és a szülői szabadságról szóló meglévő közösségi jogszabályokra, és hogy milyen lehetőségek lennének új típusú családi vonatkozású szabadságok, mint pl. az apasági szabadság, az örökbefogadási szabadság és a családtag ápolása miatti szabadság bevezetésére.

| (5) | A három általános ágazatközi európai szociális partnerszervezet (az ESZSZ, a CEEP és a BUSINESSEUROPE, korábban UNICE) és a vállalkozások egy meghatározott kategóriáját képviselő, ágazatközi európai szociális partnerszervezet (UEAPME) 2008. szeptember 11-én tájékoztatta a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 138. cikkének (4) bekezdésével és a 139. cikkével (4) összhangban tárgyalásokba kíván kezdeni azzal a céllal, hogy felülvizsgálják a szülői szabadságról 1995-ben kötött keretmegállapodást. |
| --- | --- |

(5)

A három általános ágazatközi európai szociális partnerszervezet (az ESZSZ, a CEEP és a BUSINESSEUROPE, korábban UNICE) és a vállalkozások egy meghatározott kategóriáját képviselő, ágazatközi európai szociális partnerszervezet (UEAPME) 2008. szeptember 11-én tájékoztatta a Bizottságot, hogy az EK-Szerződés 138. cikkének (4) bekezdésével és a 139. cikkével (4) összhangban tárgyalásokba kíván kezdeni azzal a céllal, hogy felülvizsgálják a szülői szabadságról 1995-ben kötött keretmegállapodást.

| (6) | 2009. június 18-án ezek a szervezetek aláírták a szülői szabadságról szóló felülvizsgált keretmegállapodást („felülvizsgált keretmegállapodás”), és közösen arra kérték fel a Bizottságot, hogy nyújtson be egy tanácsi határozatjavaslatot a felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtása céljából. |
| --- | --- |

(6)

2009. június 18-án ezek a szervezetek aláírták a szülői szabadságról szóló felülvizsgált keretmegállapodást („felülvizsgált keretmegállapodás”), és közösen arra kérték fel a Bizottságot, hogy nyújtson be egy tanácsi határozatjavaslatot a felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtása céljából.

| (7) | A tárgyalásaik során az európai szociális partnerek teljes egészében felülvizsgálták a szülői szabadságról 1995-ben kötött keretmegállapodást. A 96/34/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni, és módosítása helyett új irányelvvel kell felváltani. |
| --- | --- |

(7)

A tárgyalásaik során az európai szociális partnerek teljes egészében felülvizsgálták a szülői szabadságról 1995-ben kötött keretmegállapodást. A 96/34/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni, és módosítása helyett új irányelvvel kell felváltani.

| (8) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a dolgozó szülők szakmai, magán és családi életének jobb összehangolását, valamint az Unióban a férfiak és a nők munkaerő-piaci esélyegyenlőségét és az egyenlő munkahelyi bánásmódot a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a dolgozó szülők szakmai, magán és családi életének jobb összehangolását, valamint az Unióban a férfiak és a nők munkaerő-piaci esélyegyenlőségét és az egyenlő munkahelyi bánásmódot a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (9) | Az irányelvjavaslat kidolgozása során a Bizottság figyelembe vette a felülvizsgált keretmegállapodást aláíró felek képviseleti jogát, felhatalmazását és a felülvizsgált keretmegállapodás szakaszainak jogszerűségét, valamint ennek összhangját a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó rendelkezésekkel. |
| --- | --- |

(9)

Az irányelvjavaslat kidolgozása során a Bizottság figyelembe vette a felülvizsgált keretmegállapodást aláíró felek képviseleti jogát, felhatalmazását és a felülvizsgált keretmegállapodás szakaszainak jogszerűségét, valamint ennek összhangját a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó rendelkezésekkel.

| (10) | A Bizottság tájékoztatta javaslatáról az Európai Parlamentet és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság tájékoztatta javaslatáról az Európai Parlamentet és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot.

| (11) | Az uniós jog általános szociálpolitikai elveivel összhangban a felülvizsgált keretmegállapodás 1. szakaszának (1) bekezdése megállapítja, hogy a megállapodás minimumkövetelményeket fogalmaz meg. |
| --- | --- |

(11)

Az uniós jog általános szociálpolitikai elveivel összhangban a felülvizsgált keretmegállapodás 1. szakaszának (1) bekezdése megállapítja, hogy a megállapodás minimumkövetelményeket fogalmaz meg.

| (12) | A felülvizsgált keretmegállapodás 8. szakaszának (1) bekezdése megállapítja, hogy a tagállamok kedvezőbb rendelkezéseket is alkalmazhatnak, illetve elfogadhatnak azoknál, mint amelyeket a megállapodás tartalmaz. |
| --- | --- |

(12)

A felülvizsgált keretmegállapodás 8. szakaszának (1) bekezdése megállapítja, hogy a tagállamok kedvezőbb rendelkezéseket is alkalmazhatnak, illetve elfogadhatnak azoknál, mint amelyeket a megállapodás tartalmaz.

| (13) | A felülvizsgált keretmegállapodás 8. szakaszának (2) bekezdése megállapítja, hogy a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása nem teremt érvényes jogalapot a munkavállalók általános védelmi szintjének csökkentésére a megállapodás hatálya alá tartozó területeken. |
| --- | --- |

(13)

A felülvizsgált keretmegállapodás 8. szakaszának (2) bekezdése megállapítja, hogy a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása nem teremt érvényes jogalapot a munkavállalók általános védelmi szintjének csökkentésére a megállapodás hatálya alá tartozó területeken.

| (14) | Az ezen irányelvből fakadó kötelezettségek megsértésének esetére a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell előírniuk. |
| --- | --- |

(14)

Az ezen irányelvből fakadó kötelezettségek megsértésének esetére a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell előírniuk.

| (15) | A tagállamok felhatalmazhatják a szociális partnereket, azok közös kérésére, ezen irányelv végrehajtására, feltéve hogy a tagállamok megtesznek minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy bármikor garantálni tudják az ezen irányelv által elérni kívánt eredményeket. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamok felhatalmazhatják a szociális partnereket, azok közös kérésére, ezen irányelv végrehajtására, feltéve hogy a tagállamok megtesznek minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy bármikor garantálni tudják az ezen irányelv által elérni kívánt eredményeket.

| (16) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjával (5) összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Unió érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé, |
| --- | --- |

(16)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjával (5) összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Unió érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Ez az irányelv hatályba lépteti az Európa különböző gazdasági ágazatait képviselő szociális partnerek (BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP és ESZSZ) által 2009. június 18-án a szülői szabadságról megkötött, felülvizsgált keretmegállapodást, amely a melléklet részét képezi.

2. cikk

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

3. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2012. március 8-ig megfeleljenek, vagy biztosítják, hogy legkésőbb eddig az időpontig a szociális partnerek a szükséges rendelkezéseket megállapodás útján elfogadják. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával azokhoz ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamoknak különös nehézség vagy az ezen irányelv kollektív szerződés útján történő végrehajtása esetén további legfeljebb egy év áll rendelkezésükre ahhoz, hogy ezen irányelvnek megfeleljenek. Erről legkésőbb 2012. március 8-ig tájékoztatják a Bizottságot, és megindokolják a hosszabbítás szükségességét.

(3)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

A 96/34/EK irányelv 2012. március 8-tól hatályát veszti. A 96/34/EK irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni.

5. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

6. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. CORBACHO

---

(1)  HL L 145., 1996.6.19., 4. o.

1

(2)  HL L 10., 1998.1.16., 24. o.

2

(3)  Új számozás: az EUMSz. 154. cikkének (2) és (3) bekezdése.

3

(4)  Új számozás: az EUMSz. 154. cikkének (4) bekezdése és a 155. cikke.

4

(5)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

5

---

MELLÉKLET

KERETMEGÁLLAPODÁS A SZÜLŐI SZABADSÁGRÓL (FELÜLVIZSGÁLT)

(2009. június 18.)

Ez az európai szociális partnerek – BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP és ESZSZ (és az Eurocadres/CEC összekötő bizottság) – közötti keretmegállapodás felülvizsgálja az 1995. december 14-én a szülői szabadságról kötött keretmegállapodást, amely minimumkövetelményeket határozott meg a szülői szabadságra, mint a szakmai és családi kötelezettségek összehangolásának, valamint a férfiak és a nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód előmozdításának fontos eszközére vonatkozóan.

Az európai szociális partnerek felkérik a Bizottságot, hogy a keretmegállapodást terjessze a Tanács elé határozathozatal céljából, hogy ezáltal e követelmények az Európai Unió valamennyi tagállama számára kötelező érvényűek legyenek.

I.   Általános szempontok

| 1. | Tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 138. és 139. cikkére (1); |
| --- | --- |

1.

Tekintettel az EK-Szerződésre és különösen annak 138. és 139. cikkére (1);

| 2. | tekintettel az EK-Szerződés 137. cikke (1) bekezdésének c) pontjára és 141. cikkére (2), az egyenlő bánásmód elvére (EK-Szerződés 2., 3. és 13. cikke (3), valamint az ezen alapuló másodlagos joganyagra, különösen a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/117/EGK tanácsi irányelvre (4), a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelvre (5), a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben történő megvalósításáról szóló 86/378/EGK irányelv módosításáról szóló 96/97/EK tanácsi irányelvre (6), és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (7); |
| --- | --- |

2.

tekintettel az EK-Szerződés 137. cikke (1) bekezdésének c) pontjára és 141. cikkére (2), az egyenlő bánásmód elvére (EK-Szerződés 2., 3. és 13. cikke (3), valamint az ezen alapuló másodlagos joganyagra, különösen a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 75/117/EGK tanácsi irányelvre (4), a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelvre (5), a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben történő megvalósításáról szóló 86/378/EGK irányelv módosításáról szóló 96/97/EK tanácsi irányelvre (6), és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg) (7);

| 3. | tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-i Alap jogi chartájára, és annak 23. és 33. cikkére, amely a férfiak és nők közötti egyenlőségre és a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolására vonatkozik; |
| --- | --- |

3.

tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-i Alap jogi chartájára, és annak 23. és 33. cikkére, amely a férfiak és nők közötti egyenlőségre és a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolására vonatkozik;

| 4. | tekintettel a Bizottság 2003. évi jelentésére az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv végrehajtásáról; |
| --- | --- |

4.

tekintettel a Bizottság 2003. évi jelentésére az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv végrehajtásáról;

| 5. | tekintettel a növekedésről és foglalkoztatásról szóló lisszaboni stratégia célkitűzésére, amely szerint a teljes foglalkoztatottsági arányt 70 %-ra, a nők foglalkoztatottsági arányát 60 %-ra és az idősebb munkavállalók foglalkoztatottsági arányát 50 %-ra kell növelni; a gyermekgondozási szolgáltatások biztosításáról szóló barcelonai célkitűzésekre; és e célok megvalósítása érdekében a szakpolitikáknak a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolásához történő hozzájárulására; |
| --- | --- |

5.

tekintettel a növekedésről és foglalkoztatásról szóló lisszaboni stratégia célkitűzésére, amely szerint a teljes foglalkoztatottsági arányt 70 %-ra, a nők foglalkoztatottsági arányát 60 %-ra és az idősebb munkavállalók foglalkoztatottsági arányát 50 %-ra kell növelni; a gyermekgondozási szolgáltatások biztosításáról szóló barcelonai célkitűzésekre; és e célok megvalósítása érdekében a szakpolitikáknak a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolásához történő hozzájárulására;

| 6. | tekintettel az európai szociális partnerek 2005. március 22-i„A nemek közötti egyenlőség cselekvési kerete” című dokumentumára, amelyben a munka és magánélet egyensúlyának támogatása kiemelt intézkedési területként szerepel, és amely elismeri, hogy az összeegyeztetés terén tapasztalt előrehaladás továbbviteléhez kiegyensúlyozott, integrált és koherens szakpolitikai együttműködésre van szükség, amely a szabadságokat szabályozó intézkedéseket, a munkaszervezést és az ellátási infrastruktúrát egyaránt magában foglalja; |
| --- | --- |

6.

tekintettel az európai szociális partnerek 2005. március 22-i„A nemek közötti egyenlőség cselekvési kerete” című dokumentumára, amelyben a munka és magánélet egyensúlyának támogatása kiemelt intézkedési területként szerepel, és amely elismeri, hogy az összeegyeztetés terén tapasztalt előrehaladás továbbviteléhez kiegyensúlyozott, integrált és koherens szakpolitikai együttműködésre van szükség, amely a szabadságokat szabályozó intézkedéseket, a munkaszervezést és az ellátási infrastruktúrát egyaránt magában foglalja;

| 7. | mivel az összehangolás javítására irányuló intézkedések egy olyan szélesebb körű szakpolitikai menetrend részei, amely a rugalmas biztonsági megközelítés részeként számba veszi a munkáltatók és munkavállalók igényeit, és javítani hivatott az alkalmazkodóképességet és a foglalkoztathatóságot; |
| --- | --- |

7.

mivel az összehangolás javítására irányuló intézkedések egy olyan szélesebb körű szakpolitikai menetrend részei, amely a rugalmas biztonsági megközelítés részeként számba veszi a munkáltatók és munkavállalók igényeit, és javítani hivatott az alkalmazkodóképességet és a foglalkoztathatóságot;

| 8. | mivel a családpolitikáknak hozzá kell járulniuk a nemek közötti egyenlőség megvalósításához, és a családpolitikát a demográfiai változásoknak, a népesség elöregedése következményeinek, a generációs különbség felszámolásának, a munkaerőpiacon a női munkavállalás ösztönzésének és a nők és férfiak között a gondozási feladatok megosztásának összefüggésében kell vizsgálni; |
| --- | --- |

8.

mivel a családpolitikáknak hozzá kell járulniuk a nemek közötti egyenlőség megvalósításához, és a családpolitikát a demográfiai változásoknak, a népesség elöregedése következményeinek, a generációs különbség felszámolásának, a munkaerőpiacon a női munkavállalás ösztönzésének és a nők és férfiak között a gondozási feladatok megosztásának összefüggésében kell vizsgálni;

| 9. | mivel a Bizottság 2006-ban és 2007-ben a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolásáról folytatott konzultáció első és második szakasza keretében konzultált az európai szociális partnerekkel, többek között foglalkozott a közösségi szintű szabályozási keret naprakésszé tételének kérdésével, és arra biztatta az európai szociális partnereket, hogy értékeljék keretmegállapodásuk szülői szabadságról szóló rendelkezéseit egy későbbi felülvizsgálat céljából; |
| --- | --- |

9.

mivel a Bizottság 2006-ban és 2007-ben a szakmai, a magán- és a családi élet összehangolásáról folytatott konzultáció első és második szakasza keretében konzultált az európai szociális partnerekkel, többek között foglalkozott a közösségi szintű szabályozási keret naprakésszé tételének kérdésével, és arra biztatta az európai szociális partnereket, hogy értékeljék keretmegállapodásuk szülői szabadságról szóló rendelkezéseit egy későbbi felülvizsgálat céljából;

| 10. | mivel az európai szociális partnereknek az 1995-ben a szülői szabadságról kötött keretmegállapodása pozitív változásokat idézett elő, a tagállamokban közös alapokat teremtett a szakmai és magánélet egyensúlya számára, és jelentős szerepet játszott abban, hogy Európában a dolgozó szülők könnyebben összehangolhassák szakmai és családi életüket; a közös értékelés alapján azonban az európai szociális partnerek úgy vélik, hogy a megállapodás bizonyos elemeit céljai jobb megvalósítása érdekében ki kell igazítani vagy felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

10.

mivel az európai szociális partnereknek az 1995-ben a szülői szabadságról kötött keretmegállapodása pozitív változásokat idézett elő, a tagállamokban közös alapokat teremtett a szakmai és magánélet egyensúlya számára, és jelentős szerepet játszott abban, hogy Európában a dolgozó szülők könnyebben összehangolhassák szakmai és családi életüket; a közös értékelés alapján azonban az európai szociális partnerek úgy vélik, hogy a megállapodás bizonyos elemeit céljai jobb megvalósítása érdekében ki kell igazítani vagy felül kell vizsgálni;

| 11. | mivel figyelembe véve a munkaerő egyre növekvő sokféleségét és a társadalmi fejleményeket, többek között a családszerkezet egyre nagyobb változatosságát, egyes szempontokat ki kell igazítani, emellett azonban tiszteletben kell tartani a nemzeti jogszabályokat, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatokat; |
| --- | --- |

11.

mivel figyelembe véve a munkaerő egyre növekvő sokféleségét és a társadalmi fejleményeket, többek között a családszerkezet egyre nagyobb változatosságát, egyes szempontokat ki kell igazítani, emellett azonban tiszteletben kell tartani a nemzeti jogszabályokat, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatokat;

| 12. | mivel számos tagállamban a férfiak arra való ösztönzése, hogy vállaljanak egyenlő részt a családi kötelezettségekből, nem vezetett megfelelő eredményhez, hatékonyabb intézkedéseket kell hozni annak ösztönzésére, hogy a nők és férfiak egyenlőbb mértékben vegyenek részt a családi kötelezettségek vállalásában; |
| --- | --- |

12.

mivel számos tagállamban a férfiak arra való ösztönzése, hogy vállaljanak egyenlő részt a családi kötelezettségekből, nem vezetett megfelelő eredményhez, hatékonyabb intézkedéseket kell hozni annak ösztönzésére, hogy a nők és férfiak egyenlőbb mértékben vegyenek részt a családi kötelezettségek vállalásában;

| 13. | mivel számos tagállam már eddig is sokféle szakpolitikai intézkedést hozott és gyakorlatot alkalmazott a szabadságokkal, a gyermekgondozással és a rugalmas munkakörülményekkel kapcsolatban, amelyek a munkáltatók és munkavállalók igényeihez vannak igazítva, és céljuk a szülők támogatása szakmai, a magán- és a családi életük összehangolásában, és ezeket e megállapodás végrehajtásakor figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

13.

mivel számos tagállam már eddig is sokféle szakpolitikai intézkedést hozott és gyakorlatot alkalmazott a szabadságokkal, a gyermekgondozással és a rugalmas munkakörülményekkel kapcsolatban, amelyek a munkáltatók és munkavállalók igényeihez vannak igazítva, és céljuk a szülők támogatása szakmai, a magán- és a családi életük összehangolásában, és ezeket e megállapodás végrehajtásakor figyelembe kell venni;

| 14. | mivel ez a keretmegállapodás az európai szociális partnerek fellépéseinek egyik eleme a munka és a magánélet összehangolása terén; |
| --- | --- |

14.

mivel ez a keretmegállapodás az európai szociális partnerek fellépéseinek egyik eleme a munka és a magánélet összehangolása terén;

| 15. | mivel ez a megállapodás egy keretmegállapodás, amely a szülési szabadságtól eltérő szülői szabadság, illetve a vis maior következtében a munkából való távolmaradás minimumkövetelményeit és feltételeit határozza meg, és az egyes tagállamokban fennálló helyzetre tekintettel a tagállamokra, illetve a szociális partnerekre bízza az igénybevétel feltételeinek és alkalmazása módjainak a megállapítását; |
| --- | --- |

15.

mivel ez a megállapodás egy keretmegállapodás, amely a szülési szabadságtól eltérő szülői szabadság, illetve a vis maior következtében a munkából való távolmaradás minimumkövetelményeit és feltételeit határozza meg, és az egyes tagállamokban fennálló helyzetre tekintettel a tagállamokra, illetve a szociális partnerekre bízza az igénybevétel feltételeinek és alkalmazása módjainak a megállapítását;

| 16. | mivel ebben a megállapodásban a szülői szabadsághoz való jog egyéni jog, amely általában véve nem ruházható át, de a tagállamoknak módjukban áll átruházhatóvá tenni. A tapasztalatok szerint a szabadság át nem ruházhatóvá tétele pozitív ösztönző lehet az apák számára, ezért az európai szociális partnerek egyetértenek abban, hogy a szabadság egy részét át nem ruházhatóvá kell tenni; |
| --- | --- |

16.

mivel ebben a megállapodásban a szülői szabadsághoz való jog egyéni jog, amely általában véve nem ruházható át, de a tagállamoknak módjukban áll átruházhatóvá tenni. A tapasztalatok szerint a szabadság át nem ruházhatóvá tétele pozitív ösztönző lehet az apák számára, ezért az európai szociális partnerek egyetértenek abban, hogy a szabadság egy részét át nem ruházhatóvá kell tenni;

| 17. | mivel különösen fontos figyelembe venni azoknak a szülőknek a különleges igényeit, akiknek gyermekei fogyatékossággal élnek, vagy hosszan tartó betegségben szenvednek; |
| --- | --- |

17.

mivel különösen fontos figyelembe venni azoknak a szülőknek a különleges igényeit, akiknek gyermekei fogyatékossággal élnek, vagy hosszan tartó betegségben szenvednek;

| 18. | mivel a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a szülői szabadság minimális időszaka alatt a betegbiztosításon alapuló természetbeni ellátásokra való jogosultság fennmaradjon; |
| --- | --- |

18.

mivel a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a szülői szabadság minimális időszaka alatt a betegbiztosításon alapuló természetbeni ellátásokra való jogosultság fennmaradjon;

| 19. | mivel e megállapodás végrehajtása során a tagállamoknak – amennyiben a nemzeti feltételek mellett és költségvetési helyzetük figyelembevételével lehetséges – meg kell fontolniuk a szülői szabadság minimális időszaka alatt a változatlan szociális biztonsági ellátásokra való jogosultságok fenntartását, valamint a szülői szabadság igénybevételekor a többi tényező között a jövedelem szerepét; |
| --- | --- |

19.

mivel e megállapodás végrehajtása során a tagállamoknak – amennyiben a nemzeti feltételek mellett és költségvetési helyzetük figyelembevételével lehetséges – meg kell fontolniuk a szülői szabadság minimális időszaka alatt a változatlan szociális biztonsági ellátásokra való jogosultságok fenntartását, valamint a szülői szabadság igénybevételekor a többi tényező között a jövedelem szerepét;

| 20. | mivel a tagállamokban a tapasztalat azt mutatja, hogy a szülői szabadság során a jövedelem mértéke olyan tényező, amely befolyásolja a szabadság igénybevételét, különösen az apák esetében; |
| --- | --- |

20.

mivel a tagállamokban a tapasztalat azt mutatja, hogy a szülői szabadság során a jövedelem mértéke olyan tényező, amely befolyásolja a szabadság igénybevételét, különösen az apák esetében;

| 21. | mivel a rugalmas munkaszervezés hatására a szülők könnyebben össze tudják egyeztetni munkavállalói és szülői kötelezettségeiket, és könnyebb az újbóli beilleszkedés a munkába, különösen a szülő szabadságból való visszatéréskor; |
| --- | --- |

21.

mivel a rugalmas munkaszervezés hatására a szülők könnyebben össze tudják egyeztetni munkavállalói és szülői kötelezettségeiket, és könnyebb az újbóli beilleszkedés a munkába, különösen a szülő szabadságból való visszatéréskor;

| 22. | mivel a szülői szabadságra vonatkozó intézkedések célja egy adott időszakban a dolgozó szülők támogatása, valamint a munkaerőpiacon való részvételük fenntartása és elősegítése, ezért nagyobb figyelmet kell fordítani a szabadság alatt a munkáltatóval való kapcsolattartásra vagy a munkába való visszatérés megszervezésére; |
| --- | --- |

22.

mivel a szülői szabadságra vonatkozó intézkedések célja egy adott időszakban a dolgozó szülők támogatása, valamint a munkaerőpiacon való részvételük fenntartása és elősegítése, ezért nagyobb figyelmet kell fordítani a szabadság alatt a munkáltatóval való kapcsolattartásra vagy a munkába való visszatérés megszervezésére;

| 23. | mivel ez a megállapodás figyelembe veszi a szociálpolitika követelményrendszerének javítására, az Európai Unió gazdasági versenyképességének fokozására és az olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátok elkerülésére irányuló igényt, amelyek visszatarthatják a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését; |
| --- | --- |

23.

mivel ez a megállapodás figyelembe veszi a szociálpolitika követelményrendszerének javítására, az Európai Unió gazdasági versenyképességének fokozására és az olyan közigazgatási, pénzügyi és jogi korlátok elkerülésére irányuló igényt, amelyek visszatarthatják a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;

| 24. | mivel helyzetükből fakadóan a szociális partnerek a legalkalmasabbak arra, hogy olyan megoldásokat találjanak, amelyek megfelelnek mind a munkáltatók, mind a munkavállalók igényeinek, és ezért különös szerepet kell kapniuk e megállapodás végrehajtása, alkalmazása, ellenőrzése és értékelése során, összefüggésben más olyan intézkedésekkel is, amelyek a munkavállalói és családi kötelezettségek összehangolását javítják, és elősegítik a férfiak és nők esélyegyenlőségét és az egyenlő bánásmódot. |
| --- | --- |

24.

mivel helyzetükből fakadóan a szociális partnerek a legalkalmasabbak arra, hogy olyan megoldásokat találjanak, amelyek megfelelnek mind a munkáltatók, mind a munkavállalók igényeinek, és ezért különös szerepet kell kapniuk e megállapodás végrehajtása, alkalmazása, ellenőrzése és értékelése során, összefüggésben más olyan intézkedésekkel is, amelyek a munkavállalói és családi kötelezettségek összehangolását javítják, és elősegítik a férfiak és nők esélyegyenlőségét és az egyenlő bánásmódot.

AZ ALÁÍRÓ FELEK A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

II.   Tartalom

1. szakasz:   Cél és hatály

| 1. | Ez a megállapodás a dolgozó szülők szülői és munkavállalói kötelezettségeinek összehangolását elősegítő minimumkövetelményeket állapítja meg, figyelembe véve a családszerkezetek egyre növekvő változatosságát, betartva azonban a nemzeti jogot, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatokat. |
| --- | --- |

1.

Ez a megállapodás a dolgozó szülők szülői és munkavállalói kötelezettségeinek összehangolását elősegítő minimumkövetelményeket állapítja meg, figyelembe véve a családszerkezetek egyre növekvő változatosságát, betartva azonban a nemzeti jogot, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatokat.

| 2. | Ez a megállapodás minden olyan férfi és női munkavállalóra kiterjed, aki az egyes tagállamokban hatályos jog, kollektív szerződések és/vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel, illetve munkaviszonnyal rendelkezik. |
| --- | --- |

2.

Ez a megállapodás minden olyan férfi és női munkavállalóra kiterjed, aki az egyes tagállamokban hatályos jog, kollektív szerződések és/vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel, illetve munkaviszonnyal rendelkezik.

| 3. | A tagállamok és/vagy szociális partnerek e megállapodás hatálya és alkalmazása alól nem zárhatnak ki munkavállalókat, munkaszerződéseket, illetve munkaviszonyokat kizárólag azon oknál fogva, hogy azok részmunkaidős munkavállalókra, határozott idejű szerződés alapján munkát végző munkavállalókra, illetve munkaerő-kölcsönzőkkel kötött munkaszerződéssel rendelkező vagy ott munkaviszonyban álló munkavállalókra vonatkoznak. |
| --- | --- |

3.

A tagállamok és/vagy szociális partnerek e megállapodás hatálya és alkalmazása alól nem zárhatnak ki munkavállalókat, munkaszerződéseket, illetve munkaviszonyokat kizárólag azon oknál fogva, hogy azok részmunkaidős munkavállalókra, határozott idejű szerződés alapján munkát végző munkavállalókra, illetve munkaerő-kölcsönzőkkel kötött munkaszerződéssel rendelkező vagy ott munkaviszonyban álló munkavállalókra vonatkoznak.

2. szakasz:   Szülői szabadság

| 1. | Ez a megállapodás gyermek születése, illetve örökbefogadása esetén alanyi jogot keletkeztet a férfi és a női munkavállalóknak szülői szabadság igénybevételére, hogy a gyermeket egy adott életkorig, de legfeljebb 8 éves koráig gondozhassák. A részletes szabályokat a tagállamok és/vagy a szociális partnerek határozzák meg. |
| --- | --- |

1.

Ez a megállapodás gyermek születése, illetve örökbefogadása esetén alanyi jogot keletkeztet a férfi és a női munkavállalóknak szülői szabadság igénybevételére, hogy a gyermeket egy adott életkorig, de legfeljebb 8 éves koráig gondozhassák. A részletes szabályokat a tagállamok és/vagy a szociális partnerek határozzák meg.

| 2. | A szabadság időtartama legalább négy hónap, és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód előmozdítása érdekében általában véve át nem ruházható módon kell biztosítani. Annak ösztönzése céljából, hogy a szabadságot a két szülő egyenlőbb mértékben vegye igénybe, a négy hónap közül legalább egy nem ruházható át. Az át nem ruházható időszak alkalmazásának módját jogszabályok és/vagy kollektív szerződések útján nemzeti szinten határozzák meg, figyelembe véve a tagállamokban a szabadságra vonatkozóan jelenleg hatályos szabályozásokat. |
| --- | --- |

2.

A szabadság időtartama legalább négy hónap, és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód előmozdítása érdekében általában véve át nem ruházható módon kell biztosítani. Annak ösztönzése céljából, hogy a szabadságot a két szülő egyenlőbb mértékben vegye igénybe, a négy hónap közül legalább egy nem ruházható át. Az át nem ruházható időszak alkalmazásának módját jogszabályok és/vagy kollektív szerződések útján nemzeti szinten határozzák meg, figyelembe véve a tagállamokban a szabadságra vonatkozóan jelenleg hatályos szabályozásokat.

3. szakasz:   Alkalmazási módozatok

| 1. | A tagállamokban a szülői szabadság igénybevételének feltételeit és az alkalmazás részletes szabályait jogszabályokban és/vagy kollektív szerződésekben kell meghatározni ezen megállapodás minimumkövetelményeinek tiszteletben tartásával. A tagállamok és/vagy a szociális partnerek különösen:






  a) | meghatározhatják, hogy a szülői szabadságot teljes munkaidőben, részmunkaidőben, részletekben, illetve munkaidő-jóváírásos rendszerben biztosítják, figyelembe véve mind a munkáltató, mind a munkavállaló igényeit; |
| --- | --- | --- |

1.

A tagállamokban a szülői szabadság igénybevételének feltételeit és az alkalmazás részletes szabályait jogszabályokban és/vagy kollektív szerződésekben kell meghatározni ezen megállapodás minimumkövetelményeinek tiszteletben tartásával. A tagállamok és/vagy a szociális partnerek különösen:

a)

meghatározhatják, hogy a szülői szabadságot teljes munkaidőben, részmunkaidőben, részletekben, illetve munkaidő-jóváírásos rendszerben biztosítják, figyelembe véve mind a munkáltató, mind a munkavállaló igényeit;

| b) | a szülői szabadságra való jogosultságot a munkaviszonyban töltött időtartamhoz és/vagy az adott munkáltatónál munkaviszonyban töltött időtartam hosszához köthetik, amely időtartam azonban nem haladhatja meg az egy évet. A tagállamok és/vagy a szociális partnerek biztosítják, hogy e rendelkezés alkalmazásakor az ugyanannál a munkáltatónál töltött, egymást követő, határozott időre szóló szerződések esetén – a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló 1999/70/EK tanácsi irányelvben foglaltak szerint – a jogosultsághoz szükséges időszak kiszámításakor e szerződések összességét figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

b)

a szülői szabadságra való jogosultságot a munkaviszonyban töltött időtartamhoz és/vagy az adott munkáltatónál munkaviszonyban töltött időtartam hosszához köthetik, amely időtartam azonban nem haladhatja meg az egy évet. A tagállamok és/vagy a szociális partnerek biztosítják, hogy e rendelkezés alkalmazásakor az ugyanannál a munkáltatónál töltött, egymást követő, határozott időre szóló szerződések esetén – a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló 1999/70/EK tanácsi irányelvben foglaltak szerint – a jogosultsághoz szükséges időszak kiszámításakor e szerződések összességét figyelembe kell venni;

| c) | meghatározhatják azokat a körülményeket, amelyek között a munkáltató a nemzeti jognak, a kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelő konzultációt követően elhalaszthatja a szülői szabadság kiadását a szervezet működéséhez kapcsolódó, megalapozott indokkal alátámasztva. E rendelkezés alkalmazásából fakadó bármely problémát a nemzeti joggal, a kollektív szerződésekkel és/vagy gyakorlattal összhangban kell kezelni; |
| --- | --- |

c)

meghatározhatják azokat a körülményeket, amelyek között a munkáltató a nemzeti jognak, a kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelő konzultációt követően elhalaszthatja a szülői szabadság kiadását a szervezet működéséhez kapcsolódó, megalapozott indokkal alátámasztva. E rendelkezés alkalmazásából fakadó bármely problémát a nemzeti joggal, a kollektív szerződésekkel és/vagy gyakorlattal összhangban kell kezelni;

| d) | a c) pontot kiegészítve a kisvállalkozások működési és szervezeti követelményeinek kielégítése céljából különleges megoldások alkalmazását engedélyezhetik. |
| --- | --- |

d)

a c) pontot kiegészítve a kisvállalkozások működési és szervezeti követelményeinek kielégítése céljából különleges megoldások alkalmazását engedélyezhetik.

| 2. | A tagállamok és/vagy szociális partnerek értesítési határidőket határoznak meg, amelyen belül a munkavállalónak a munkáltatót tájékoztatnia kell, ha gyakorolni kívánja a szülői szabadsághoz való jogát, megadva a szabadság idejének kezdetét és végét. A tagállamok és/vagy szociális partnerek az értesítési időszak meghatározásakor figyelembe veszik a munkavállalók és a munkáltatók érdekeit. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok és/vagy szociális partnerek értesítési határidőket határoznak meg, amelyen belül a munkavállalónak a munkáltatót tájékoztatnia kell, ha gyakorolni kívánja a szülői szabadsághoz való jogát, megadva a szabadság idejének kezdetét és végét. A tagállamok és/vagy szociális partnerek az értesítési időszak meghatározásakor figyelembe veszik a munkavállalók és a munkáltatók érdekeit.

| 3. | A tagállamok és/vagy szociális partnerek felmérik, hogy olyan szülők esetében, akiknek gyermeke fogyatékossággal él, vagy hosszan tartó betegségben szenved, szükség van-e a szülői szabadság igénybevétele és módja feltételeinek kiigazítására. |
| --- | --- |

3.

A tagállamok és/vagy szociális partnerek felmérik, hogy olyan szülők esetében, akiknek gyermeke fogyatékossággal él, vagy hosszan tartó betegségben szenved, szükség van-e a szülői szabadság igénybevétele és módja feltételeinek kiigazítására.

4. szakasz:   Örökbefogadás

| 1. | A tagállamok és/vagy szociális partnerek megvizsgálják, hogy az örökbe fogadó szülők különleges szükségletei miatt szükség van-e további intézkedésekre. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok és/vagy szociális partnerek megvizsgálják, hogy az örökbe fogadó szülők különleges szükségletei miatt szükség van-e további intézkedésekre.

5. szakasz:   A foglalkoztatáshoz kapcsolódó jogok és a megkülönböztetésmentesség

| 1. | A szülői szabadság leteltével a munkavállalók jogosultak korábbi munkahelyükre visszatérni, vagy ha ez nem lehetséges, akkor munkaszerződésükkel vagy munkaviszonyukkal megegyező, az előző munkahelyüknek megfelelő vagy ahhoz hasonló munkahelyet elfoglalni. |
| --- | --- |

1.

A szülői szabadság leteltével a munkavállalók jogosultak korábbi munkahelyükre visszatérni, vagy ha ez nem lehetséges, akkor munkaszerződésükkel vagy munkaviszonyukkal megegyező, az előző munkahelyüknek megfelelő vagy ahhoz hasonló munkahelyet elfoglalni.

| 2. | A munkavállaló által a szülői szabadság megkezdéséig megszerzett vagy megszerzés alatt álló jogok a szülői szabadság végéig változatlanok maradnak. A szülői szabadság végével ezek a jogok érvényesülnek, beleértve a nemzeti jogból, kollektív szerződésekből és/vagy gyakorlatból származó bármely változást is. |
| --- | --- |

2.

A munkavállaló által a szülői szabadság megkezdéséig megszerzett vagy megszerzés alatt álló jogok a szülői szabadság végéig változatlanok maradnak. A szülői szabadság végével ezek a jogok érvényesülnek, beleértve a nemzeti jogból, kollektív szerződésekből és/vagy gyakorlatból származó bármely változást is.

| 3. | A szülői szabadság idejére a tagállamok és/vagy a szociális partnerek meghatározzák a munkaszerződés, illetve a munkaviszony jellegét. |
| --- | --- |

3.

A szülői szabadság idejére a tagállamok és/vagy a szociális partnerek meghatározzák a munkaszerződés, illetve a munkaviszony jellegét.

| 4. | Annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók gyakorolhassák a szülői szabadsághoz való jogukat, a tagállamoknak és/vagy a szociális partnereknek meg kell hozniuk az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy védelmet biztosítsanak a munkavállalókkal szembeni kedvezőtlenebb bánásmód vagy a munkavállalók elbocsátása ellen, ha arra a szülői szabadság nemzeti jog, kollektív szerződések és/vagy gyakorlat alapján való kérelmezése, illetve igénybevétele miatt kerül sor. |
| --- | --- |

4.

Annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók gyakorolhassák a szülői szabadsághoz való jogukat, a tagállamoknak és/vagy a szociális partnereknek meg kell hozniuk az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy védelmet biztosítsanak a munkavállalókkal szembeni kedvezőtlenebb bánásmód vagy a munkavállalók elbocsátása ellen, ha arra a szülői szabadság nemzeti jog, kollektív szerződések és/vagy gyakorlat alapján való kérelmezése, illetve igénybevétele miatt kerül sor.

| 5. | Az e megállapodással kapcsolatban felmerülő szociális biztonságot érintő valamennyi ügyet a tagállamoknak és/vagy szociális partnereknek meg kell vizsgálniuk, és el kell dönteniük a nemzeti jogszabályoknak és/vagy kollektív szerződéseknek megfelelően, figyelembe véve a különböző rendszereken, de különösen az egészségbiztosításon alapuló szociális biztonsági fedezetre való jogosultságok folytonosságának fontosságát.
  Az e megállapodással kapcsolatban felmerülő jövedelmet érintő valamennyi ügyet a tagállamoknak és/vagy szociális partnereknek meg kell vizsgálniuk, és el kell dönteniük a nemzeti jogszabályoknak és/vagy a kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelően, figyelembe véve, hogy a jövedelem – többek között – milyen szerepet játszik a szülői szabadság igénybevételében. |
| --- | --- |

5.

Az e megállapodással kapcsolatban felmerülő szociális biztonságot érintő valamennyi ügyet a tagállamoknak és/vagy szociális partnereknek meg kell vizsgálniuk, és el kell dönteniük a nemzeti jogszabályoknak és/vagy kollektív szerződéseknek megfelelően, figyelembe véve a különböző rendszereken, de különösen az egészségbiztosításon alapuló szociális biztonsági fedezetre való jogosultságok folytonosságának fontosságát.

Az e megállapodással kapcsolatban felmerülő jövedelmet érintő valamennyi ügyet a tagállamoknak és/vagy szociális partnereknek meg kell vizsgálniuk, és el kell dönteniük a nemzeti jogszabályoknak és/vagy a kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelően, figyelembe véve, hogy a jövedelem – többek között – milyen szerepet játszik a szülői szabadság igénybevételében.

6. szakasz:   Visszatérés a munkába

| 1. | A munka és a családi élet összehangolásának elősegítése érdekében a tagállamok és/vagy szociális partnerek meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szülői szabadságról visszatéréskor a munkavállalók adott időszakra kérhessék munkaidejük és/vagy munkarendjük megváltoztatását. A munkáltatóknak meg kell vizsgálniuk a kérést, és válaszolniuk kell rá, számításba véve mind a munkáltató, mind a munkavállaló igényeit.
  E bekezdés módozatait a nemzeti jog, a kollektív szerződések és/vagy a gyakorlat határozza meg. |
| --- | --- |

1.

A munka és a családi élet összehangolásának elősegítése érdekében a tagállamok és/vagy szociális partnerek meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szülői szabadságról visszatéréskor a munkavállalók adott időszakra kérhessék munkaidejük és/vagy munkarendjük megváltoztatását. A munkáltatóknak meg kell vizsgálniuk a kérést, és válaszolniuk kell rá, számításba véve mind a munkáltató, mind a munkavállaló igényeit.

E bekezdés módozatait a nemzeti jog, a kollektív szerződések és/vagy a gyakorlat határozza meg.

| 2. | A munkába való visszatérés megkönnyítése érdekében javasolt, hogy a szülői szabadság ideje alatt a munkavállalók és munkáltatók maradjanak kapcsolatban, így együtt határozhatják meg az érintett felek közötti, megfelelő újbóli beilleszkedési intézkedéseket, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokat, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatot. |
| --- | --- |

2.

A munkába való visszatérés megkönnyítése érdekében javasolt, hogy a szülői szabadság ideje alatt a munkavállalók és munkáltatók maradjanak kapcsolatban, így együtt határozhatják meg az érintett felek közötti, megfelelő újbóli beilleszkedési intézkedéseket, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokat, a kollektív szerződéseket és/vagy gyakorlatot.

7. szakasz:   Munkából történő távolmaradás vis maior következtében

| 1. | A tagállamok és/vagy a szociális partnerek a nemzeti jognak, kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelően megtesznek minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a munkavállalók azonnali jelenlétét követelő betegség vagy baleset esetén, sürgős családi okból adódó vis maior alapján távol maradhassanak a munkából. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok és/vagy a szociális partnerek a nemzeti jognak, kollektív szerződéseknek és/vagy gyakorlatnak megfelelően megtesznek minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy a munkavállalók azonnali jelenlétét követelő betegség vagy baleset esetén, sürgős családi okból adódó vis maior alapján távol maradhassanak a munkából.

| 2. | A tagállamok és/vagy a szociális partnerek meghatározhatják a 7. szakasz 1. pontjának alkalmazására vonatkozó igénybevételi feltételeket és részletes szabályokat, és korlátozhatják a jogosultságot annak meghatározásával, hogy az évente mennyi időre és/vagy hány esetben vehető igénybe. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok és/vagy a szociális partnerek meghatározhatják a 7. szakasz 1. pontjának alkalmazására vonatkozó igénybevételi feltételeket és részletes szabályokat, és korlátozhatják a jogosultságot annak meghatározásával, hogy az évente mennyi időre és/vagy hány esetben vehető igénybe.

8. szakasz:   Záró rendelkezések

| 1. | A tagállamok az e megállapodásban rögzítetteknél a munkavállalókra előnyösebb rendelkezéseket is alkalmazhatnak vagy bevezethetnek. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok az e megállapodásban rögzítetteknél a munkavállalókra előnyösebb rendelkezéseket is alkalmazhatnak vagy bevezethetnek.

| 2. | E megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása nem teremt érvényes jogalapot a munkavállalók általános védelmi szintjének csökkentésére az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken. Ez nem sérti a tagállamoknak és/vagy a szociális partnereknek azt a jogát, hogy a bekövetkező változások (beleértve az át nem ruházhatóság bevezetését) figyelembevételével eltérő törvényi, rendeleti vagy szerződéses rendelkezéseket állapítsanak meg, feltéve hogy azok az e megállapodásban megállapított minimumkövetelményeknek eleget tesznek. |
| --- | --- |

2.

E megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása nem teremt érvényes jogalapot a munkavállalók általános védelmi szintjének csökkentésére az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken. Ez nem sérti a tagállamoknak és/vagy a szociális partnereknek azt a jogát, hogy a bekövetkező változások (beleértve az át nem ruházhatóság bevezetését) figyelembevételével eltérő törvényi, rendeleti vagy szerződéses rendelkezéseket állapítsanak meg, feltéve hogy azok az e megállapodásban megállapított minimumkövetelményeknek eleget tesznek.

| 3. | Ez a megállapodás nem sérti a szociális partnereknek azt a jogát, hogy különleges körülmények figyelembevételével megfelelő szinten, beleértve az európai szintet is, olyan megállapodásokat kössenek, amelyekben átveszik és/vagy kiegészítik ennek a megállapodásnak a rendelkezéseit. |
| --- | --- |

3.

Ez a megállapodás nem sérti a szociális partnereknek azt a jogát, hogy különleges körülmények figyelembevételével megfelelő szinten, beleértve az európai szintet is, olyan megállapodásokat kössenek, amelyekben átveszik és/vagy kiegészítik ennek a megállapodásnak a rendelkezéseit.

| 4. | A tagállamok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a megállapodásnak a Tanács határozatának elfogadásától számított két éven belül megfeleljenek, vagy biztosítják azt, hogy ennek az időszaknak a végéig a szociális partnerek megállapodás útján meghozhassák a szükséges intézkedéseket. A tagállamoknak különös nehézség vagy a kollektív szerződés útján történő végrehajtás esetén erre további legfeljebb egy év áll a rendelkezésükre. |
| --- | --- |

4.

A tagállamok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a megállapodásnak a Tanács határozatának elfogadásától számított két éven belül megfeleljenek, vagy biztosítják azt, hogy ennek az időszaknak a végéig a szociális partnerek megállapodás útján meghozhassák a szükséges intézkedéseket. A tagállamoknak különös nehézség vagy a kollektív szerződés útján történő végrehajtás esetén erre további legfeljebb egy év áll a rendelkezésükre.

| 5. | A megállapodás alkalmazásából eredő viták és panaszok megelőzése és rendezése a nemzeti joggal, a kollektív szerződésekkel és/vagy a gyakorlattal összhangban történik. |
| --- | --- |

5.

A megállapodás alkalmazásából eredő viták és panaszok megelőzése és rendezése a nemzeti joggal, a kollektív szerződésekkel és/vagy a gyakorlattal összhangban történik.

| 6. | A Bizottság, a nemzeti bíróságok és az Európai Bíróság hatáskörének sérelme nélkül a Bizottság e megállapodás európai szintű értelmezésével kapcsolatos bármilyen ügyet, első fokon, az aláíró felek elé utal, akik véleményt nyilvánítanak róla. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság, a nemzeti bíróságok és az Európai Bíróság hatáskörének sérelme nélkül a Bizottság e megállapodás európai szintű értelmezésével kapcsolatos bármilyen ügyet, első fokon, az aláíró felek elé utal, akik véleményt nyilvánítanak róla.

| 7. | A Tanács határozatának meghozatalát követő öt év elteltével az aláíró felek áttekintik e megállapodás alkalmazását, ha a megállapodás bármely aláírója ezt kéri. |
| --- | --- |

7.

A Tanács határozatának meghozatalát követő öt év elteltével az aláíró felek áttekintik e megállapodás alkalmazását, ha a megállapodás bármely aláírója ezt kéri.

Kelt Brüsszelben, 2009. június 18-án.

az ESZSZ részéről

John Monks

főtitkár

a szakszervezeti küldöttség nevében

a BUSINESSEUROPE részéről

Philippe de Buck

főigazgató

az UEAPME részéről

Andrea Benassi

főtitkár

a CEEP részéről

Ralf Resch

főtitkár

---

(1)  Új számozás: az EUMSz. 154. cikke és 155. cikke.

1

(2)  Új számozás: az EUMSz. 153. cikke (1) bekezdésének c) pontja és a 157. cikke.

2

(3)  Az EK-Szerződés 2. cikkét hatályon kívül helyezték, és annak helyébe lényegét tekintve az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke lépett. Az EK-Szerződés 3. cikkének (1) bekezdését hatályon kívül helyezték, és annak helyébe lényegét tekintve az EUMSz. 3-6. cikke lépett. Az EK-Szerződés 3. cikkének (2) bekezdését az EUMSz. 8. cikkeként számozták újra. Az EK–Szerződés 13. cikkét az EUMSz. 19. cikkeként számozták újra.

3

(4)  HL L 45., 1975.2.19., 19. o.

4

(5)  HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

5

(6)  HL L 46., 1997.2.17., 20. o.

6

(7)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

7

---

HATÁROZATOK

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. március 17.)

az állatbetegségek kódolt formájának és bejelentésük kódjainak a 82/894/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően történő meghatározásáról szóló 2005/176/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2010) 1585. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/160/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állatbetegségek Közösségen belüli bejelentéséről szóló, 1982. december 21-i 82/894/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 82/894/EGK irányelv a hozzá csatolt I. mellékletben szereplő állatbetegségek előfordulásának bejelentéséről szól. |
| --- | --- |

(1)

A 82/894/EGK irányelv a hozzá csatolt I. mellékletben szereplő állatbetegségek előfordulásának bejelentéséről szól.

| (2) | A 2005/176/EK bizottsági határozat (2) megállapítja az állatbetegségeknek a 82/894/EGK irányelv szerinti bejelentésére szolgáló kódolt formát és kódokat. Az említett határozat X/09. melléklete felsorolja a dán, X/11. melléklete pedig a spanyol állat-egészségügyi régiók kódjait. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/176/EK bizottsági határozat (2) megállapítja az állatbetegségeknek a 82/894/EGK irányelv szerinti bejelentésére szolgáló kódolt formát és kódokat. Az említett határozat X/09. melléklete felsorolja a dán, X/11. melléklete pedig a spanyol állat-egészségügyi régiók kódjait.

| (3) | Dánia és Spanyolország megváltoztatták állat-egészségügyi régióik nevét és azok határait. E régiók kiigazítása érinti az állatbetegségek közösségi bejelentő rendszerét. A rendszerben jelenleg szereplő régiók helyébe ezért az új régióknak kell lépniük. Ezért a 2005/176/EK határozat X/09. és X/11. mellékleteit ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Dánia és Spanyolország megváltoztatták állat-egészségügyi régióik nevét és azok határait. E régiók kiigazítása érinti az állatbetegségek közösségi bejelentő rendszerét. A rendszerben jelenleg szereplő régiók helyébe ezért az új régióknak kell lépniük. Ezért a 2005/176/EK határozat X/09. és X/11. mellékleteit ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | A 2005/176/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2005/176/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | A közölt információ bizalmasságának megóvása érdekében e határozat mellékletei az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem tehetők közzé. |
| --- | --- |

(5)

A közölt információ bizalmasságának megóvása érdekében e határozat mellékletei az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem tehetők közzé.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2005/176/EK határozat az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A X/09. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

1.

A X/09. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép.

| 2. | A X/11. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

A X/11. melléklet helyébe e határozat I. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 17-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 378., 1982.12.31., 58. o.

1

(2)  HL L 59., 2005.3.5., 40. o.

2

---

AJÁNLÁSOK

| 18.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 68/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 68/22

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2010. március 17.)

az élelmiszerekben fellelhető perfluor-alkilezett anyagok nyomon követéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/161/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A perfluor-alkilezett anyagok ipari és fogyasztói alkalmazása igen széles körű, többek között az alábbiak előállítására hasznáják: szövetek és szőnyegek szennyeződésálló rétege, élelmiszerekkel való érintkezésre szánt papírtermékek olajálló rétege, tűzoltóhab, a bányászat és az olajfúrás terén használt felületaktív anyagok, padlófényező és rovarirtó. A perfluor-alkilezett anyagok fontos csoportját képezik a (per)fluorozott szerves felületaktív anyagok, melyek sorába tartozik a perfluor-oktán-szulfonát (PFOS) és a perfluor-oktánsav (PFOA). |
| --- | --- |

(1)

A perfluor-alkilezett anyagok ipari és fogyasztói alkalmazása igen széles körű, többek között az alábbiak előállítására hasznáják: szövetek és szőnyegek szennyeződésálló rétege, élelmiszerekkel való érintkezésre szánt papírtermékek olajálló rétege, tűzoltóhab, a bányászat és az olajfúrás terén használt felületaktív anyagok, padlófényező és rovarirtó. A perfluor-alkilezett anyagok fontos csoportját képezik a (per)fluorozott szerves felületaktív anyagok, melyek sorába tartozik a perfluor-oktán-szulfonát (PFOS) és a perfluor-oktánsav (PFOA).

| (2) | A PFOS és a PFOA széles körű használatának köszönhetően azok sói és prekurzorai fellelhetők a környezetben, a halak, madarak és emlősök szervezetében. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) ezért felkérte az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testületét, dolgozzon ki véleményt arról, hogy a PFOS-nak és sóinak való emberi expozíció tekintetében mennyire játszik jelentős szerepet az élelem, és mennyiben járulnak hozzá a különböző élelmiszerek és élelmiszerekkel érintkező anyagok e kitettséghez; az EFSA továbbá a testület tanácsát kérte a perfluorinozott szerves vegyületek kockázatértékelése terén végrehajtandó, további lépésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

A PFOS és a PFOA széles körű használatának köszönhetően azok sói és prekurzorai fellelhetők a környezetben, a halak, madarak és emlősök szervezetében. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) ezért felkérte az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testületét, dolgozzon ki véleményt arról, hogy a PFOS-nak és sóinak való emberi expozíció tekintetében mennyire játszik jelentős szerepet az élelem, és mennyiben járulnak hozzá a különböző élelmiszerek és élelmiszerekkel érintkező anyagok e kitettséghez; az EFSA továbbá a testület tanácsát kérte a perfluorinozott szerves vegyületek kockázatértékelése terén végrehajtandó, további lépésekkel kapcsolatban.

| (3) | Az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testülete 2008. február 21-én szakvéleményt (1) fogadott el a PFOS-ról, a PFOA-ról és azok sóiról. |
| --- | --- |

(3)

Az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testülete 2008. február 21-én szakvéleményt (1) fogadott el a PFOS-ról, a PFOA-ról és azok sóiról.

| (4) | Szakvéleményében az EFSA megállapította, hogy a PFOS és a PFOA a lakosság nagy részére valószínűleg nincs káros hatással, azonban bizonytalanság merült fel a fent említett anyagoknak az élő szervezetek fejlődésére gyakorolt hatása tekintetében. Az EFSA szerint ezért olyan további adatokra van szükség, amelyek az élelmiszerekben és az emberi szervezetben fellelhető perfluor-alkilezett anyagok mennyiségéről tájékoztatnak, és amelyek elsősorban a kitettségre vonatkozó tendenciák nyomon követésére szolgálnak. |
| --- | --- |

(4)

Szakvéleményében az EFSA megállapította, hogy a PFOS és a PFOA a lakosság nagy részére valószínűleg nincs káros hatással, azonban bizonytalanság merült fel a fent említett anyagoknak az élő szervezetek fejlődésére gyakorolt hatása tekintetében. Az EFSA szerint ezért olyan további adatokra van szükség, amelyek az élelmiszerekben és az emberi szervezetben fellelhető perfluor-alkilezett anyagok mennyiségéről tájékoztatnak, és amelyek elsősorban a kitettségre vonatkozó tendenciák nyomon követésére szolgálnak.

| (5) | A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (persistent organic pollutant, POP) szóló stockholmi egyezmény értelmében a szerződő felek feladata a POP anyagok, azok helyettesítő anyagai, valamint a POP-listára javasolt anyagok („candidate POPs”) nyomon követése; az egyezmény B. melléklete az előállítási és használati korlátozás tárgyát képező anyagok között felsorolja a PFOS-t és sóit, valamint a perfluor-oktán-szulfonil-fluroidot, |
| --- | --- |

(5)

A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (persistent organic pollutant, POP) szóló stockholmi egyezmény értelmében a szerződő felek feladata a POP anyagok, azok helyettesítő anyagai, valamint a POP-listára javasolt anyagok („candidate POPs”) nyomon követése; az egyezmény B. melléklete az előállítási és használati korlátozás tárgyát képező anyagok között felsorolja a PFOS-t és sóit, valamint a perfluor-oktán-szulfonil-fluroidot,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | A tagállamok számára javasolt a 2010 és 2011 közötti időszakban nyomon követni az élelmiszerben fellelhető perfluor-alkilezett anyagok előfordulását. A nyomon követést – a fogyasztói szokásokat tükröző módon – az élelmiszerek széles körére, így az állati eredetű élelmiszerekre, köztük halakra, húsokra, tojásra, tejre és az azokból készült termékekre, valamint növényi alapú élelmiszerekre is ki kellene terjeszteni, hogy a kitettség mértékéről megfelelő becslést lehessen készíteni. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok számára javasolt a 2010 és 2011 közötti időszakban nyomon követni az élelmiszerben fellelhető perfluor-alkilezett anyagok előfordulását. A nyomon követést – a fogyasztói szokásokat tükröző módon – az élelmiszerek széles körére, így az állati eredetű élelmiszerekre, köztük halakra, húsokra, tojásra, tejre és az azokból készült termékekre, valamint növényi alapú élelmiszerekre is ki kellene terjeszteni, hogy a kitettség mértékéről megfelelő becslést lehessen készíteni.

| 2. | A tagállamoknak az egyes élelmiszerek dioxin- és dioxinszerű PCB-tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2006. december 19-i 1883/2006/EK bizottsági rendelet (2) I. melléklete szerinti mintavételi eljárások betartásával kellene biztosítaniuk, hogy a minták a mintavétel alapjául szolgáló tételre nézve reprezentatívak legyenek. |
| --- | --- |

2.

A tagállamoknak az egyes élelmiszerek dioxin- és dioxinszerű PCB-tartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról szóló, 2006. december 19-i 1883/2006/EK bizottsági rendelet (2) I. melléklete szerinti mintavételi eljárások betartásával kellene biztosítaniuk, hogy a minták a mintavétel alapjául szolgáló tételre nézve reprezentatívak legyenek.

| 3. | A tagállamok számára javasolt a perfluor-alkilezett anyagok elemzése a PFOS és a PFOA vegyületek, valamint lehetőség szerint olyan prekurzoraik kimutatása céljából, mint a perfluor-oktán-szulfonamid, az N-etil-perfluor-oktán-szulfonamid-etanol és a 8:2 fluor-telomer-alkohol. A tagállamoknak lehetőség szerint ki kellene terjeszteniük a vizsgálatokat a PFOS-hez és a PFOA-hoz hasonló, de eltérő lánchosszúságú (C4–C15) vegyületek, valamint polifluoralkil-foszfát felületaktív anyagok – köztük a 8:2 di-polifluoralkil-foszfát felületaktív anyagok és a 8:2 mono-polifluoralkil-foszfát felületaktív anyagok – élelmiszerekben való jelenlétének felbecsülésére is. |
| --- | --- |

3.

A tagállamok számára javasolt a perfluor-alkilezett anyagok elemzése a PFOS és a PFOA vegyületek, valamint lehetőség szerint olyan prekurzoraik kimutatása céljából, mint a perfluor-oktán-szulfonamid, az N-etil-perfluor-oktán-szulfonamid-etanol és a 8:2 fluor-telomer-alkohol. A tagállamoknak lehetőség szerint ki kellene terjeszteniük a vizsgálatokat a PFOS-hez és a PFOA-hoz hasonló, de eltérő lánchosszúságú (C4–C15) vegyületek, valamint polifluoralkil-foszfát felületaktív anyagok – köztük a 8:2 di-polifluoralkil-foszfát felületaktív anyagok és a 8:2 mono-polifluoralkil-foszfát felületaktív anyagok – élelmiszerekben való jelenlétének felbecsülésére is.

| 4. | A tagállamoknak a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) III. mellékletének megfelelően kellene elemezniük a perfluor-alkilezett anyagokat, olyan elemzési módszer alkalmazásával, amelyről már bebizonyosodott, hogy az általa nyert eredmények megbízhatók. Ideális esetben a visszanyerési aránynak 70–120 % között kellene lennie, 1 μg/kg mennyiségmeghatározási határral. |
| --- | --- |

4.

A tagállamoknak a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) III. mellékletének megfelelően kellene elemezniük a perfluor-alkilezett anyagokat, olyan elemzési módszer alkalmazásával, amelyről már bebizonyosodott, hogy az általa nyert eredmények megbízhatók. Ideális esetben a visszanyerési aránynak 70–120 % között kellene lennie, 1 μg/kg mennyiségmeghatározási határral.

| 5. | A tagállamok számára javasolt, hogy az EFSA által meghatározott információk mellett a nyomon követés során nyert, teljes súly alapján kifejezett adatokat is rendszeresen eljuttassák az EFSA számára; az adatok adatbázisba rendezése érdekében az adatküldésnek az EFSA által megszabott elektronikus jelentéstételi formában kellene történnie. A tagállamoknak – a kitettségre vonatkozó tendenciák nyomon követése céljából – el kellene juttatniuk az EFSA-hoz azokat az előző évekből rendelkezésre álló adatokat is, amelyeket egy bizonyítottan megbízható eredményekkel járó elemzési módszer felhasználásával nyertek. |
| --- | --- |

5.

A tagállamok számára javasolt, hogy az EFSA által meghatározott információk mellett a nyomon követés során nyert, teljes súly alapján kifejezett adatokat is rendszeresen eljuttassák az EFSA számára; az adatok adatbázisba rendezése érdekében az adatküldésnek az EFSA által megszabott elektronikus jelentéstételi formában kellene történnie. A tagállamoknak – a kitettségre vonatkozó tendenciák nyomon követése céljából – el kellene juttatniuk az EFSA-hoz azokat az előző évekből rendelkezésre álló adatokat is, amelyeket egy bizonyítottan megbízható eredményekkel járó elemzési módszer felhasználásával nyertek.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 17-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  Az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagok tudományos testületének a perfluor-oktán-szulfonátra (PFOS), a perfluor-oktánsavra (PFOA) és azok sóira vonatkozó szakvéleménye, The EFSA Journal (2008) 653., 1–131. o.

1

(2)  HL L 364., 2006.12.20., 32. o.

2

(3)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

3

---