# Europeiska unionens L 77/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.077.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 77 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången24 mars 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.077.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 77

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången24 mars 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 241/2010 av den 8 mars 2010 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller införande av Vitryssland i förteckningen över tredjeländer i den förordningen för att tillåta transitering från Vitryssland genom unionen av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel och om ändring av intygskraven för dagsgamla kycklingar av andra arter än ratiter (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 242/2010 av den 19 mars 2010 om upprättande av en gemenskapsförteckning över foderråvaror (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 243/2010 av den 23 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på förbättringar av IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards) (
  1
  ) | 33 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 244/2010 av den 23 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på IFRS (International Financial Reporting Standard) 2 (
  1
  ) | 42 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 245/2010 av den 23 mars 2010 om undantag från förordning (EG) nr 288/2009 vad avser tidsgränsen för medlemsstaterna att anmäla sin strategi till kommissionen och tidsgränsen för kommissionen att besluta om den slutgiltiga fördelningen av stödet inom ramen för ett program för frukt i skolan | 50 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 246/2010 av den 23 mars 2010 om ändring av förordning (EEG) nr 989/89 vad gäller klassificering av vadderade västar i Kombinerade nomenklaturen | 51 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 247/2010 av den 23 mars 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 52 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/176/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 mars 2010 om tidigareläggande av betalningen av den andra delen av det omstruktureringsstöd som beviljats för regleringsåret 2009/10 enligt rådets förordning (EG) nr 320/2006
  [delgivet med nr K(2010) 1710] | 54 |
| | | 2010/177/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 mars 2010 om ändring av beslut 2006/109/EG för att godta tre erbjudanden om anslutning till det gemensamma prisåtagande som godtagits inom ramen för antidumpningsförfarandet rörande import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina | 55 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 241/2010 av den 8 mars 2010 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller införande av Vitryssland i förteckningen över tredjeländer i den förordningen för att tillåta transitering från Vitryssland genom unionen av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel och om ändring av intygskraven för dagsgamla kycklingar av andra arter än ratiter (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 242/2010 av den 19 mars 2010 om upprättande av en gemenskapsförteckning över foderråvaror (
  1
  )

1

17

*

Kommissionens förordning (EU) nr 243/2010 av den 23 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på förbättringar av IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards) (
  1
  )

1

33

*

Kommissionens förordning (EU) nr 244/2010 av den 23 mars 2010 om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på IFRS (International Financial Reporting Standard) 2 (
  1
  )

1

42

*

Kommissionens förordning (EU) nr 245/2010 av den 23 mars 2010 om undantag från förordning (EG) nr 288/2009 vad avser tidsgränsen för medlemsstaterna att anmäla sin strategi till kommissionen och tidsgränsen för kommissionen att besluta om den slutgiltiga fördelningen av stödet inom ramen för ett program för frukt i skolan

50

*

Kommissionens förordning (EU) nr 246/2010 av den 23 mars 2010 om ändring av förordning (EEG) nr 989/89 vad gäller klassificering av vadderade västar i Kombinerade nomenklaturen

51

Kommissionens förordning (EU) nr 247/2010 av den 23 mars 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

52

BESLUT

2010/176/EU

*

Kommissionens beslut av den 19 mars 2010 om tidigareläggande av betalningen av den andra delen av det omstruktureringsstöd som beviljats för regleringsåret 2009/10 enligt rådets förordning (EG) nr 320/2006
  [delgivet med nr K(2010) 1710]

[delgivet med nr K(2010) 1710]

54

2010/177/EU

*

Kommissionens beslut av den 23 mars 2010 om ändring av beslut 2006/109/EG för att godta tre erbjudanden om anslutning till det gemensamma prisåtagande som godtagits inom ramen för antidumpningsförfarandet rörande import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 241/2010

av den 8 mars 2010

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 vad gäller införande av Vitryssland i förteckningen över tredjeländer i den förordningen för att tillåta transitering från Vitryssland genom unionen av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel och om ändring av intygskraven för dagsgamla kycklingar av andra arter än ratiter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2009/158/EG av den 30 november 2009 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredjeland av fjäderfä och kläckägg (1), särskilt artikel 26.2,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (2), särskilt artiklarna 8 och 9.4, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2009/158/EG fastställs djurhälsovillkoren för handel inom unionen med och import från tredjeländer av fjäderfä och kläckägg samt förlagor till intyg för import av dessa varor. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2009/158/EG fastställs djurhälsovillkoren för handel inom unionen med och import från tredjeländer av fjäderfä och kläckägg samt förlagor till intyg för import av dessa varor.

| (2) | I direktiv 2002/99/EG fastställs djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och bestämmelser om fastställande av särskilda regler och utfärdande av intyg för transitering. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 2002/99/EG fastställs djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel och bestämmelser om fastställande av särskilda regler och utfärdande av intyg för transitering.

| (3) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 av den 8 augusti 2008 om fastställande av en förteckning över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka fjäderfä och fjäderfäprodukter får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt kraven för veterinärintyg (3) får varor som omfattas av den förordningen endast importeras till eller transiteras genom unionen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen. I förordningen fastställs även kraven för utfärdande av veterinärintyg för sådana varor. Förlagorna till veterinärintyg som ska åtfölja dem fastställs dessutom i del 2 i den bilagan. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 798/2008 av den 8 augusti 2008 om fastställande av en förteckning över tredjeländer, områden, zoner eller delområden från vilka fjäderfä och fjäderfäprodukter får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt kraven för veterinärintyg (3) får varor som omfattas av den förordningen endast importeras till eller transiteras genom unionen från de tredjeländer, områden, zoner eller delområden som förtecknas i tabellen i del 1 i bilaga I till den förordningen. I förordningen fastställs även kraven för utfärdande av veterinärintyg för sådana varor. Förlagorna till veterinärintyg som ska åtfölja dem fastställs dessutom i del 2 i den bilagan.

| (4) | Vitryssland förtecknas för närvarande inte i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008. Landet har begärt att bli upptaget i förteckningen och har lämnat uppgifter om efterlevnaden av kraven i den förordningen till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Vitryssland förtecknas för närvarande inte i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008. Landet har begärt att bli upptaget i förteckningen och har lämnat uppgifter om efterlevnaden av kraven i den förordningen till kommissionen.

| (5) | Kommissionen ställer sig positiv i sin bedömning av de uppgifter som Vitryssland lämnat om de djurhälsovillkor i det tredjelandet som måste uppfyllas vid transitering genom unionen av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel. Tredjelandet bör därför införas i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008. I avvaktan på resultatet av en inspektion som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor ska genomföra i Vitryssland bör införandet i förteckningen dock endast gälla transitering av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel från det tredjelandet genom unionen med slutlig bestämmelseort i andra tredjeländer, eftersom risken för djurhälsan vid sådan införsel är mycket låg. Tillståndet till detta bör underkastas en tilläggsgaranti om att denna transitering sker på landsväg eller järnväg i lastbilar eller järnvägsvagnar som har förseglats med en försegling som är försedd med ett serienummer. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen ställer sig positiv i sin bedömning av de uppgifter som Vitryssland lämnat om de djurhälsovillkor i det tredjelandet som måste uppfyllas vid transitering genom unionen av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel. Tredjelandet bör därför införas i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008. I avvaktan på resultatet av en inspektion som kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor ska genomföra i Vitryssland bör införandet i förteckningen dock endast gälla transitering av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel från det tredjelandet genom unionen med slutlig bestämmelseort i andra tredjeländer, eftersom risken för djurhälsan vid sådan införsel är mycket låg. Tillståndet till detta bör underkastas en tilläggsgaranti om att denna transitering sker på landsväg eller järnväg i lastbilar eller järnvägsvagnar som har förseglats med en försegling som är försedd med ett serienummer.

| (6) | Eftersom detta är avsett som en interimistisk åtgärd bör den endast gälla i 18 månader från ikraftträdandet. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom detta är avsett som en interimistisk åtgärd bör den endast gälla i 18 månader från ikraftträdandet.

| (7) | Uppgifterna om Vitryssland bör därför läggas till i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 och nya uppgifter läggas till i avsnittet ”Tilläggsgarantier” i del 2 i bilaga I. |
| --- | --- |

(7)

Uppgifterna om Vitryssland bör därför läggas till i förteckningen i del 1 i bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 och nya uppgifter läggas till i avsnittet ”Tilläggsgarantier” i del 2 i bilaga I.

| (8) | Erfarenheten har visat att den officiella veterinärens intygande av djurhälsovillkoren för dagsgamla kycklingar vid tidpunkten för avsändning för import till unionen kan ställa till med praktiska problem för den behöriga myndigheten i tredjelandet. |
| --- | --- |

(8)

Erfarenheten har visat att den officiella veterinärens intygande av djurhälsovillkoren för dagsgamla kycklingar vid tidpunkten för avsändning för import till unionen kan ställa till med praktiska problem för den behöriga myndigheten i tredjelandet.

| (9) | För att kunna ta hänsyn till produktionsmetoder och intygsförfaranden och samtidigt säkerställa att de nödvändiga djurhälsovillkoren även i fortsättningen uppfylls bör förlagan till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar i del 2 i bilaga I ändras. |
| --- | --- |

(9)

För att kunna ta hänsyn till produktionsmetoder och intygsförfaranden och samtidigt säkerställa att de nödvändiga djurhälsovillkoren även i fortsättningen uppfylls bör förlagan till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar i del 2 i bilaga I ändras.

| (10) | Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | En övergångsperiod bör medges så att medlemsstaterna och industrin kan vidta nödvändiga åtgärder för att uppfylla de tillämpliga kraven för utfärdande av veterinärintyg i denna förordning. |
| --- | --- |

(11)

En övergångsperiod bör medges så att medlemsstaterna och industrin kan vidta nödvändiga åtgärder för att uppfylla de tillämpliga kraven för utfärdande av veterinärintyg i denna förordning.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Varor för vilka de relevanta veterinärintygen har utfärdats enligt förordning (EG) nr 798/2008 får fortsätta att importeras till eller transiteras genom unionen till och med den 1 juni 2010.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 mars 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 74.

1

(2)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

2

(3)  EUT L 226, 23.8.2008, s. 1.

3

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 798/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del 1 ska ersättas med följande:
  ”DEL 1

  Förteckning över tredjeländer, områden, zoner och delområden
















  Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn | Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod | Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet | Veterinärintyg | Särskilda villkor | Särskilda villkor | Status avseende övervakning av aviär influensa | Vaccinationsstatus avseende aviär influensa | Status avseende bekämpning av salmonella |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | Tilläggsgarantier | Sista datum (1) | Första datum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| AL – Albanien | AL-0 | Hela landet | EP, E | | | | | | | S4 |
| AR – Argentina | AR-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| POU, RAT, EP, E | | | | | A | | S4 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| AU – Australien | AU-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPP, DOC, HEP, SRP | | | | | | | S0 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| POU | VI | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| BR – Brasilien | BR-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BR-1 | Delstaterna
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo och Mato Grosso do Sul | RAT, BPR, DOR, HER, SRA | | N | | | A | | |
| BR-2 | Delstaterna
  Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo | BPP, DOC, HEP, SRP | | N | | | | S0 |
| BR-3 | Distrito Federal och delstaterna
  Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo | WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU | | N | | | | | S4 |
| BW – Botswana | BW-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| BY – Vitryssland | BY-0 | Hela landet | EP och E (båda ’endast för transitering genom EU’) | IX | | | | | | |
| CA – Kanada | CA-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOR, HER, SRA, SRP | | N | | | A | | S1 |
| DOC, HEP | | L, N | | | |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| CH – Schweiz | CH-0 | Hela landet | (3) | | | | | A | | (3) |
| CL – Chile | CL-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | N | | | A | | S0 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| CN – Kina (Folkrepubliken) | CN-0 | Hela landet | EP | | | | | | | |
| CN-1 | Provinsen Shandong | POU, E | VI | P2 | 6.2.2004 | — | | | S4 |
| GL – Grönland | GL-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, WGM | | | | | | | |
| HK – Hongkong | HK-0 | Hela området för den särskilda administrativa regionen Hongkong | EP | | | | | | | |
| HR – Kroatien | HR-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP | | N | | | A | | S2 |
| EP, E, POU, RAT, WGM | | N | | | | | |
| IL – Israel | IL-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP | | N | | | A | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | N | | | | | S4 |
| IN – Indien | IN-0 | Hela landet | EP | | | | | | | |
| IS – Island | IS-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| KR – Sydkorea | KR-0 | Hela landet | EP, E | | | | | | | S4 |
| ME – Montenegro | ME-O | Hela landet | EP | | | | | | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | Hela landet | SPF | | | | | | | |
| EP, E, WGM | | | | | | | S4 |
| MY – Malaysia | MY-0 | — | — | | | | | | | |
| MY-1 | Halvön (västra) | EP | | | | | | | |
| E | | P2 | 6.2.2004 | | | | S4 |
| MK – | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4) |

1.

Del 1 ska ersättas med följande:

”DEL 1

Förteckning över tredjeländer, områden, zoner och delområden

Tredjelandets/områdets ISO-kod och namn

Tredjelandets, områdets, zonens eller delområdets kod

Beskrivning av tredjelandet, området, zonen eller delområdet

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Särskilda villkor

Status avseende övervakning av aviär influensa

Vaccinationsstatus avseende aviär influensa

Status avseende bekämpning av salmonella

Förlagor

Tilläggsgarantier

Sista datum (1)

Första datum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

AL – Albanien

AL-0

Hela landet

EP, E

S4

AR – Argentina

AR-0

Hela landet

SPF

POU, RAT, EP, E

A

S4

WGM

VIII

AU – Australien

AU-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPP, DOC, HEP, SRP

S0

BPR

I

DOR

II

HER

III

POU

VI

RAT

VII

BR – Brasilien

BR-0

Hela landet

SPF

BR-1

Delstaterna

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo och Mato Grosso do Sul

RAT, BPR, DOR, HER, SRA

N

A

BR-2

Delstaterna

Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo

BPP, DOC, HEP, SRP

N

S0

BR-3

Distrito Federal och delstaterna

Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo

WGM

VIII

EP, E, POU

N

S4

BW – Botswana

BW-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT

VII

BY – Vitryssland

BY-0

Hela landet

EP och E (båda ’endast för transitering genom EU’)

IX

CA – Kanada

CA-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOR, HER, SRA, SRP

N

A

S1

DOC, HEP

L, N

WGM

VIII

POU, RAT

N

CH – Schweiz

CH-0

Hela landet

(3)

A

(3)

CL – Chile

CL-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

N

A

S0

WGM

VIII

POU, RAT

N

CN – Kina (Folkrepubliken)

CN-0

Hela landet

EP

CN-1

Provinsen Shandong

POU, E

VI

P2

6.2.2004

—

S4

GL – Grönland

GL-0

Hela landet

SPF

EP, WGM

HK – Hongkong

HK-0

Hela området för den särskilda administrativa regionen Hongkong

EP

HR – Kroatien

HR-0

Hela landet

SPF

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP

N

A

S2

EP, E, POU, RAT, WGM

N

IL – Israel

IL-0

Hela landet

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP

N

A

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

N

S4

IN – Indien

IN-0

Hela landet

EP

IS – Island

IS-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

KR – Sydkorea

KR-0

Hela landet

EP, E

S4

ME – Montenegro

ME-O

Hela landet

EP

MG – Madagaskar

MG-0

Hela landet

SPF

EP, E, WGM

S4

MY – Malaysia

MY-0

—

—

MY-1

Halvön (västra)

EP

E

P2

6.2.2004

S4

MK –

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4)

MK-0 (4)

Hela landet

EP

MX – Mexiko

MX-0

Hela landet

SPF

EP

NA – Namibia

NA-0

Hela landet

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT, EP, E

VII

S4

| NC – | Nya Kaledonien |
| --- | --- |

NC –

Nya Kaledonien

NC-0

Hela landet

EP

NZ – Nya Zeeland

NZ-0

Hela landet

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

S0

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

| PM – | Saint-Pierre och Miquelon |
| --- | --- |

PM –

Saint-Pierre och Miquelon

PM-0

Hela området

SPF

RS – Serbien (5)

RS-0 (5)

Hela landet

EP

RU – Ryssland

RU-0

Hela landet

EP

SG – Singapore

SG-0

Hela landet

EP

TH – Thailand

TH-0

Hela landet

SPF, EP

WGM

VIII

P2

23.1.2004

E, POU, RAT

P2

23.1.2004

S4

TN – Tunisien

TN-0

Hela landet

SPF

DOR, BPR, BPP, HER

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

TR – Turkiet

TR-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

| US – | Förenta staterna |
| --- | --- |

US –

Förenta staterna

US-0

Hela landet

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

N

A

S3

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

N

S4

UY – Uruguay

UY-0

Hela landet

SPF

EP, E, RAT

S4

ZA – Sydafrika

ZA-0

Hela landet

SPF

EP, E

S4

BPR

I

A

DOR

II

HER

III

RAT

VII

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Hela landet

RAT

VII

EP, E

S4

| 2. | Del 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnittet ”Tilläggsgarantier (TG)” ska följande läggas till:







  ” ’IX’ | : | Endast transitering genom unionen av sändningar av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel med ursprung i Vitryssland som är avsedda för andra tredjeländer ska tillåtas på villkor att transiteringen sker på landsväg eller järnväg i lastbilar eller järnvägsvagnar som har förseglats med en försegling som är försedd med ett serienummer. Detta tillstånd för transitering gäller endast till och med den [dd/mm/åååå – 18 månader från ikraftträdandet].” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Del 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnittet ”Tilläggsgarantier (TG)” ska följande läggas till:

” ’IX’

:

Endast transitering genom unionen av sändningar av ägg och äggprodukter avsedda att användas som livsmedel med ursprung i Vitryssland som är avsedda för andra tredjeländer ska tillåtas på villkor att transiteringen sker på landsväg eller järnväg i lastbilar eller järnvägsvagnar som har förseglats med en försegling som är försedd med ett serienummer. Detta tillstånd för transitering gäller endast till och med den [dd/mm/åååå – 18 månader från ikraftträdandet].”

| b) | Förlagan till veterinärintyg DOC ska ersättas med följande:
  ”Förlaga till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar av andra arter än ratiter


  (DOC) |
| --- | --- |

b)

Förlagan till veterinärintyg DOC ska ersättas med följande:

”Förlaga till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar av andra arter än ratiter

(DOC)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Varor, inklusive sådana som transporteras på öppet hav, som producerats före detta datum får importeras till unionen under 90 dagar efter detta datum.

(2)  Endast varor som producerats efter detta datum får importeras till unionen.

(3)  Enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132).

(4)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien: Koden föregriper inte den definitiva beteckningen av detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.

(5)  Med undantag för Kosovo enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.”

---

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 242/2010

av den 19 mars 2010

om upprättande av en gemenskapsförteckning över foderråvaror

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2009 av den 13 juli 2009 om utsläppande på marknaden och användning av foder, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 och om upphävande av rådets direktiv 79/373/EEG, kommissionens direktiv 80/511/EEG, rådets direktiv 82/471/EEG, 83/228/EEG, 93/74/EEG, 93/113/EG och 96/25/EG samt kommissionens beslut 2004/217/EG (1), särskilt artikel 24.2,

efter samråd med ständiga livsmedelskommittén om livsmedelskedjan och djurhälsa, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 24 i förordning (EG) nr 767/2009 föreskrivs att det ska upprättas en förteckning över foderråvaror. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 24 i förordning (EG) nr 767/2009 föreskrivs att det ska upprättas en förteckning över foderråvaror.

| (2) | Den första versionen av den förteckningen bör därför upprättas. |
| --- | --- |

(2)

Den första versionen av den förteckningen bör därför upprättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den förteckning över foderråvaror som avses i artikel 24 i förordning (EG) nr 767/2009 upprättas härmed, i den lydelse som anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 september 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 mars 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 229, 1.9.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER FODERRÅVAROR

BESTÄMMELSER RÖRANDE ORDLISTAN

Följande ordlista beskriver de viktigaste bearbetningsmetoderna som används vid framställning av de foderråvaror som nämns denna bilaga. Om dessa råvarors namn innefattar en benämning eller en tilläggsbeskrivning ska den bearbetning som råvaran genomgått motsvara den definition för berörda bearbetningsmetod som ges i följande förteckning.

| | Bearbetningsmetod | Definition | Benämning/Tilläggsbeskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1 | Koncentration (1) | Ökning av vissa halter genom borttagande av vatten eller andra beståndsdelar. | Koncentrat |
| 2 | Skalning (2) | Fullständigt eller delvis borttagande av de yttersta skikten på frön, kärnor, frukter, nötter etc. | Skalad, delvis skalad |
| 3 | Torkning | Naturlig eller artificiell dehydratisering. | Torkad (i solen eller artificiellt) |
| 4 | Extraktion | Utvinning av fett eller olja antingen med hjälp av ett organiskt lösningsmedel eller med hjälp av vattenlösning för socker eller andra vattenlösliga beståndsdelar. Vid användning av ett organiskt lösningsmedel ska slutprodukten vara tekniskt fri från detta lösningsmedel. | Extraherat (oljehaltiga material), melass, pulpa (för produkter som innehåller socker eller andra vattenlösliga beståndsdelar) |
| 5 | Extrudering | Pressning eller framdrivning under tryck av ett ämne genom öppningar. (Se även förklistring.) | Extruderad |
| 6 | Framställning av flingor | Valsning av en vara som behandlas med fuktig värme. | Flingor |
| 7 | Framställning av mjöl | Mekanisk bearbetning av korn för att minska partikelstorleken och underlätta fraktionering (mjöl, kli och fodermjöl). | Mjöl/gröpe, kli, fodermjöl (3), skalmjöl |
| 8 | Upphettning | Allmän term som täcker olika värmebehandlingar som utförs under vissa betingelser för att påverka varans näringsmässiga värde eller struktur. | Rostad, kokt, värmebehandlad |
| 9 | Härdning | Omvandling av omättade fettsyror till mättade fettsyror (av oljor och fetter). | Härdad, delvis härdad |
| 10 | Hydrolys | Nedbrytning till enklare kemiska beståndsdelar genom lämplig behandling med vatten och eventuellt enzymer eller syra/bas. | Hydrolyserad |
| 11 | Pressning (4) | Utvinning av olja eller fett från oljerika material eller av saft från frukter eller andra vegetabiliska varor genom mekaniskt tryck (skruvpress eller annan typ av press) eventuellt med viss användning av värme. | Expeller (5) (i fråga om oljerika material), massa, pressrester (i fråga om frukter etc.), pressade skurna betor (i fråga om sockerbetor) |
| 12 | Pelletering | Sammanpressning genom passage genom ett munstycke. | Pellets, pelleterad |
| 13 | Förklistring | Förändring av stärkelsen för att avsevärt öka dess förmåga att svälla i kallt vatten. | Förklistrad (6), svälld |
| 14 | Raffinering | Fullständigt eller partiellt borttagande av orenheter i socker, olja och andra naturliga ämnen genom en kemisk/mekanisk behandling. | Raffinerad, delvis raffinerad |
| 15 | Våtmalning | Mekanisk separering av kärnans/kornets beståndsdelar efter eventuell blötläggning i vatten, eventuellt med tillsats av svaveldioxid för extraktion av stärkelse. | Grodd, gluten, stärkelse |
| 16 | Krossning | Mekanisk bearbetning av korn/frön eller andra foderråvaror för att minska partikelstorleken. | Krossad, krossning |
| 17 | Avsockring | Fullständigt eller partiellt avlägsnande av mono- eller disackarider ur melass och ur andra substanser som innehåller socker med hjälp av kemiska eller mekaniska processer. | Avsockrad, delvis avsockrad |

Bearbetningsmetod

Definition

Benämning/Tilläggsbeskrivning

(1)

(2)

(3)

(4)

1

Koncentration (1)

Ökning av vissa halter genom borttagande av vatten eller andra beståndsdelar.

Koncentrat

2

Skalning (2)

Fullständigt eller delvis borttagande av de yttersta skikten på frön, kärnor, frukter, nötter etc.

Skalad, delvis skalad

3

Torkning

Naturlig eller artificiell dehydratisering.

Torkad (i solen eller artificiellt)

4

Extraktion

Utvinning av fett eller olja antingen med hjälp av ett organiskt lösningsmedel eller med hjälp av vattenlösning för socker eller andra vattenlösliga beståndsdelar. Vid användning av ett organiskt lösningsmedel ska slutprodukten vara tekniskt fri från detta lösningsmedel.

Extraherat (oljehaltiga material), melass, pulpa (för produkter som innehåller socker eller andra vattenlösliga beståndsdelar)

5

Extrudering

Pressning eller framdrivning under tryck av ett ämne genom öppningar. (Se även förklistring.)

Extruderad

6

Framställning av flingor

Valsning av en vara som behandlas med fuktig värme.

Flingor

7

Framställning av mjöl

Mekanisk bearbetning av korn för att minska partikelstorleken och underlätta fraktionering (mjöl, kli och fodermjöl).

Mjöl/gröpe, kli, fodermjöl (3), skalmjöl

8

Upphettning

Allmän term som täcker olika värmebehandlingar som utförs under vissa betingelser för att påverka varans näringsmässiga värde eller struktur.

Rostad, kokt, värmebehandlad

9

Härdning

Omvandling av omättade fettsyror till mättade fettsyror (av oljor och fetter).

Härdad, delvis härdad

10

Hydrolys

Nedbrytning till enklare kemiska beståndsdelar genom lämplig behandling med vatten och eventuellt enzymer eller syra/bas.

Hydrolyserad

11

Pressning (4)

Utvinning av olja eller fett från oljerika material eller av saft från frukter eller andra vegetabiliska varor genom mekaniskt tryck (skruvpress eller annan typ av press) eventuellt med viss användning av värme.

Expeller (5) (i fråga om oljerika material), massa, pressrester (i fråga om frukter etc.), pressade skurna betor (i fråga om sockerbetor)

12

Pelletering

Sammanpressning genom passage genom ett munstycke.

Pellets, pelleterad

13

Förklistring

Förändring av stärkelsen för att avsevärt öka dess förmåga att svälla i kallt vatten.

Förklistrad (6), svälld

14

Raffinering

Fullständigt eller partiellt borttagande av orenheter i socker, olja och andra naturliga ämnen genom en kemisk/mekanisk behandling.

Raffinerad, delvis raffinerad

15

Våtmalning

Mekanisk separering av kärnans/kornets beståndsdelar efter eventuell blötläggning i vatten, eventuellt med tillsats av svaveldioxid för extraktion av stärkelse.

Grodd, gluten, stärkelse

16

Krossning

Mekanisk bearbetning av korn/frön eller andra foderråvaror för att minska partikelstorleken.

Krossad, krossning

17

Avsockring

Fullständigt eller partiellt avlägsnande av mono- eller disackarider ur melass och ur andra substanser som innehåller socker med hjälp av kemiska eller mekaniska processer.

Avsockrad, delvis avsockrad

Icke uttömmande förteckning över de viktigaste foderråvarorna

1.   KORN AV SÄD: PRODUKTER OCH BIPRODUKTER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1.01 | Havre | Korn av Avena sativa L. och andra odlade arter av havre. | |
| 1.02 | Havregryn | Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalad havre. Den får innehålla en liten mängd skaldelar. | Stärkelse |
| 1.03 | Kli av skalad havre | Biprodukt som erhålls vid bearbetning av sållad, skalad havre till havregryn och mjöl. Den består huvudsakligen av havrekli och i viss mån frövita. | Växttråd |
| 1.04 | Havreskal och havrekli | Biprodukt som erhålls vid bearbetning av sållad, skalad havre till havregryn. Den består huvudsakligen av skal och havrekli. | Växttråd |
| 1.05 | Korn | Korn av Hordeum vulgare L. | |
| 1.06 | Kornfodermjöl | Biprodukt som erhålls vid bearbetning av sållat, skalat korn till pärlgryn, mannagryn eller mjöl. | Växttråd |
| 1.07 | Kornprotein | Torkad biprodukt från framställning av kornstärkelse. Den består huvudsakligen av protein som erhålls vid utvinning av stärkelse. | Råprotein
  Stärkelse |
| 1.08 | Riskross | Biprodukt från beredningen av polerat eller glaserat ris Oryza sativa L. Den består i huvudsak av små och/eller krossade risgryn. | Stärkelse |
| 1.09 | Riskli (brunt) | Biprodukt som erhålls vid den första poleringen av skalat ris. Den består huvudsakligen av delar av aleuronskiktet, frövitan och grodden. | Växttråd |
| 1.10 | Riskli (vitt) | Biprodukt som erhålls vid polering av skalat ris. Den består huvudsakligen av delar av aleuronskiktet, frövitan och grodden. | Växttråd |
| 1.11 | Riskli innehållande kalciumkarbonat | Biprodukt som erhålls vid polering av skalat ris. Den består huvudsakligen av silverhinnor, delar av aleuronskiktet, frövitan, grodden och av varierande mängder kalciumkarbonat som härrör från poleringsprocessen. | Växttråd
  Kalciumkarbonat |
| 1.12 | Fodermjöl av förkokat ris | Biprodukt som erhålls vid polering av skalat förkokat ris. Den består huvudsakligen av silverhinnor, delar av aleuronskiktet, grodden; den innehåller varierande mängder kalciumkarbonat som härrör från poleringsprocessen. | Växttråd
  Kalciumkarbonat |
| 1.13 | Malet foderris | Produkt som erhålls genom malning av foderris, bestående antingen av gröna, omogna eller kritaktiga risgryn som avskiljts genom siktning vid malningen av skalat ris eller av normala, skalade risgryn som är gula eller fläckiga. | Stärkelse |
| 1.14 | Risgroddsexpeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av risgroddar där delar av frövita och skal finns kvar. | Råprotein
  Råfetter
  Växttråd |
| 1.15 | Risgroddar, extraherade | Biprodukt från oljeframställning, erhållen genom extraktion av risgroddar på vilka delar av frövita och fröskal sitter kvar. | Råprotein |
| 1.16 | Risstärkelse | Tekniskt ren stärkelse. | Stärkelse |
| 1.17 | Hirs | Korn av Panicum miliaceum L. | |
| 1.18 | Råg | Korn av Secale cereale L. | |
| 1.19 | Rågfodermjöl (7) | Biprodukt från mjölframställning, av sållad råg. Den består huvudsakligen av delar av frövitan med finare yttre skaldelar och i viss mån av kärnrester. | Stärkelse |
| 1.20 | Rågskalmjöl | Biprodukt från mjölframställning, av sållad råg. Den består huvudsakligen av skaldelar och av delar av kärnan varifrån en mindre del av frövitan tagits bort jämfört med rågkli. | Stärkelse |
| 1.21 | Rågkli | Biprodukt från mjölframställning, av sållad råg. Den består huvudsakligen av skaldelar och av delar av kärnan varifrån större delen av frövitan tagits bort. | Växttråd |
| 1.22 | Sorghum | Korn av Sorghum bicolor L. Moench s.l. | |
| 1.23 | Vete | Korn av Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. och andra odlade arter av vete. | |
| 1.24 | Vetefodermjöl (8) | Biprodukt från mjölframställning, av sållade vetekorn eller skalat speltvete. Den består i huvudsak av partiklar av frövitan samt av finare yttre skaldelar och bitar av kornet. | Stärkelse |
| 1.25 | Veteskalmjöl | Biprodukt från mjölframställning, av sållade vetekorn eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av finare yttre skaldelar och av delar av kärnan från vilka en mindre del av frövitan tagits bort jämfört med vetekli. | Växttråd |
| 1.26 | Vetekli (9) | Biprodukt från mjölframställning, av sållade vetekorn eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av finare yttre skaldelar och av delar av kärnan från vilka större delen av frövitan tagits bort. | Växttråd |
| 1.27 | Vetegroddar | Biprodukt från mjölframställning, huvudsakligen bestående av vetegroddar, valsade eller i annan form, där delar av frövita och ytterskal kan finnas kvar. | Råprotein
  Råfetter |
| 1.28 | Vetegluten | Torkad biprodukt från framställning av vetestärkelse. Den består huvudsakligen av gluten som erhålls vid utvinning av stärkelse. | Råprotein |
| 1.29 | Veteglutenfoder | Biprodukt från framställning av vetestärkelse och vetegluten. Den består av kli, som eventuellt delvis har befriats från groddarna, och gluten, eventuellt med tillsats av mycket små mängder brutet vete från siktningen av vetet samt mycket små restmängder från hydrolysen av stärkelsen. | Råprotein
  Stärkelse |
| 1.30 | Vetestärkelse | Tekniskt ren vetestärkelse. | Stärkelse |
| 1.31 | Förklistrad vetestärkelse | Produkt bestående av vetestärkelse som fås att svälla kraftigt genom värmebehandling. | Stärkelse |
| 1.32 | Speltvete | Korn av speltvete Triticum spelta L., Triticum dioccum Schrank, Triticum monococcum. | |
| 1.33 | Rågvete | Korn av hybriden Triticum X Secale. | |
| 1.34 | Majs | Korn av Zea mays L. | |
| 1.35 | Majsfodermjöl (10) | Biprodukt från framställning av mjöl eller mannagryn av majs. Den består huvudsakligen av finare yttre skaldelar och delar av kärnan från vilka en mindre del av frövitan tagits bort, jämfört med majskli. | Växttråd |
| 1.36 | Majskli | Biprodukt från framställning av mjöl eller mannagryn av majs. Den består huvudsakligen av yttre skaldelar och i viss mån av delar av majsgroddar och en mindre mängd frövita. | Växttråd |
| 1.37 | Majsgroddar, expeller | Biprodukt från utvinning av olja genom pressning av torkade eller blötlagda majsgroddar där delar av frövita och fröskal kan finnas kvar. | Råprotein
  Råfetter |
| 1.38 | Majsgroddar, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av torkade eller blötlagda majsgroddar där delar av frövita och fröskal kan finnas kvar. | Råprotein |
| 1.39 | Majsglutenfoder (11) | Biprodukt från framställning av majsstärkelse genom blötläggning. Den består av kli och gluten, eventuellt med tillsats av rester från sållningen av majsen, i en mängd som ej överstiger 15 viktprocent, och/eller rester av blötläggningsvätskan, som använts till framställning av alkohol eller andra derivat av stärkelse. Produkten kan dessutom innehålla rester från oljeextraktionen av majsgroddarna, vilken även den sker genom blötläggning. | Råprotein
  Stärkelse
  Råfett, om > 4,5 % |
| 1.40 | Majsgluten | Torr biprodukt från framställning av majsstärkelse. Den består huvudsakligen av gluten som erhållits vid utvinning av stärkelse. | Råprotein |
| 1.41 | Majsstärkelse | Tekniskt ren majsstärkelse. | Stärkelse |
| 1.42 | Förklistrad majsstärkelse (12) | Produkt bestående av majsstärkelse som fås att svälla kraftigt genom värmebehandling. | Stärkelse |
| 1.43 | Maltgroddar | Biprodukt från mältning, huvudsakligen bestående av torkade rottrådar från spannmål som grott. | Råprotein |
| 1.44 | Torkad drav | Biprodukt från ölbryggning, erhållen genom torkning av rester av mältat och omältat spannmål och andra stärkelsehaltiga produkter. | Råprotein |
| 1.45 | Torkad drank (13) | Biprodukt från sprittillverkning, erhållen genom torkning av fasta rester av jästa spannmål. | Råprotein |
| 1.46 | Torkad drank med tillsats av mäsk (14) | Biprodukt från sprittillverkning, erhållen genom torkning av fasta rester av jäst spannmål med tillsats av den sirapsliknande restprodukten eller av den indunstade blötläggningsvätskan. | Råprotein |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

1.01

Havre

Korn av Avena sativa L. och andra odlade arter av havre.

1.02

Havregryn

Produkt som erhålls genom ångning och valsning av skalad havre. Den får innehålla en liten mängd skaldelar.

Stärkelse

1.03

Kli av skalad havre

Biprodukt som erhålls vid bearbetning av sållad, skalad havre till havregryn och mjöl. Den består huvudsakligen av havrekli och i viss mån frövita.

Växttråd

1.04

Havreskal och havrekli

Biprodukt som erhålls vid bearbetning av sållad, skalad havre till havregryn. Den består huvudsakligen av skal och havrekli.

Växttråd

1.05

Korn

Korn av Hordeum vulgare L.

1.06

Kornfodermjöl

Biprodukt som erhålls vid bearbetning av sållat, skalat korn till pärlgryn, mannagryn eller mjöl.

Växttråd

1.07

Kornprotein

Torkad biprodukt från framställning av kornstärkelse. Den består huvudsakligen av protein som erhålls vid utvinning av stärkelse.

Råprotein

Stärkelse

1.08

Riskross

Biprodukt från beredningen av polerat eller glaserat ris Oryza sativa L. Den består i huvudsak av små och/eller krossade risgryn.

Stärkelse

1.09

Riskli (brunt)

Biprodukt som erhålls vid den första poleringen av skalat ris. Den består huvudsakligen av delar av aleuronskiktet, frövitan och grodden.

Växttråd

1.10

Riskli (vitt)

Biprodukt som erhålls vid polering av skalat ris. Den består huvudsakligen av delar av aleuronskiktet, frövitan och grodden.

Växttråd

1.11

Riskli innehållande kalciumkarbonat

Biprodukt som erhålls vid polering av skalat ris. Den består huvudsakligen av silverhinnor, delar av aleuronskiktet, frövitan, grodden och av varierande mängder kalciumkarbonat som härrör från poleringsprocessen.

Växttråd

Kalciumkarbonat

1.12

Fodermjöl av förkokat ris

Biprodukt som erhålls vid polering av skalat förkokat ris. Den består huvudsakligen av silverhinnor, delar av aleuronskiktet, grodden; den innehåller varierande mängder kalciumkarbonat som härrör från poleringsprocessen.

Växttråd

Kalciumkarbonat

1.13

Malet foderris

Produkt som erhålls genom malning av foderris, bestående antingen av gröna, omogna eller kritaktiga risgryn som avskiljts genom siktning vid malningen av skalat ris eller av normala, skalade risgryn som är gula eller fläckiga.

Stärkelse

1.14

Risgroddsexpeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av risgroddar där delar av frövita och skal finns kvar.

Råprotein

Råfetter

Växttråd

1.15

Risgroddar, extraherade

Biprodukt från oljeframställning, erhållen genom extraktion av risgroddar på vilka delar av frövita och fröskal sitter kvar.

Råprotein

1.16

Risstärkelse

Tekniskt ren stärkelse.

Stärkelse

1.17

Hirs

Korn av Panicum miliaceum L.

1.18

Råg

Korn av Secale cereale L.

1.19

Rågfodermjöl (7)

Biprodukt från mjölframställning, av sållad råg. Den består huvudsakligen av delar av frövitan med finare yttre skaldelar och i viss mån av kärnrester.

Stärkelse

1.20

Rågskalmjöl

Biprodukt från mjölframställning, av sållad råg. Den består huvudsakligen av skaldelar och av delar av kärnan varifrån en mindre del av frövitan tagits bort jämfört med rågkli.

Stärkelse

1.21

Rågkli

Biprodukt från mjölframställning, av sållad råg. Den består huvudsakligen av skaldelar och av delar av kärnan varifrån större delen av frövitan tagits bort.

Växttråd

1.22

Sorghum

Korn av Sorghum bicolor L. Moench s.l.

1.23

Vete

Korn av Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. och andra odlade arter av vete.

1.24

Vetefodermjöl (8)

Biprodukt från mjölframställning, av sållade vetekorn eller skalat speltvete. Den består i huvudsak av partiklar av frövitan samt av finare yttre skaldelar och bitar av kornet.

Stärkelse

1.25

Veteskalmjöl

Biprodukt från mjölframställning, av sållade vetekorn eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av finare yttre skaldelar och av delar av kärnan från vilka en mindre del av frövitan tagits bort jämfört med vetekli.

Växttråd

1.26

Vetekli (9)

Biprodukt från mjölframställning, av sållade vetekorn eller skalat speltvete. Den består huvudsakligen av finare yttre skaldelar och av delar av kärnan från vilka större delen av frövitan tagits bort.

Växttråd

1.27

Vetegroddar

Biprodukt från mjölframställning, huvudsakligen bestående av vetegroddar, valsade eller i annan form, där delar av frövita och ytterskal kan finnas kvar.

Råprotein

Råfetter

1.28

Vetegluten

Torkad biprodukt från framställning av vetestärkelse. Den består huvudsakligen av gluten som erhålls vid utvinning av stärkelse.

Råprotein

1.29

Veteglutenfoder

Biprodukt från framställning av vetestärkelse och vetegluten. Den består av kli, som eventuellt delvis har befriats från groddarna, och gluten, eventuellt med tillsats av mycket små mängder brutet vete från siktningen av vetet samt mycket små restmängder från hydrolysen av stärkelsen.

Råprotein

Stärkelse

1.30

Vetestärkelse

Tekniskt ren vetestärkelse.

Stärkelse

1.31

Förklistrad vetestärkelse

Produkt bestående av vetestärkelse som fås att svälla kraftigt genom värmebehandling.

Stärkelse

1.32

Speltvete

Korn av speltvete Triticum spelta L., Triticum dioccum Schrank, Triticum monococcum.

1.33

Rågvete

Korn av hybriden Triticum X Secale.

1.34

Majs

Korn av Zea mays L.

1.35

Majsfodermjöl (10)

Biprodukt från framställning av mjöl eller mannagryn av majs. Den består huvudsakligen av finare yttre skaldelar och delar av kärnan från vilka en mindre del av frövitan tagits bort, jämfört med majskli.

Växttråd

1.36

Majskli

Biprodukt från framställning av mjöl eller mannagryn av majs. Den består huvudsakligen av yttre skaldelar och i viss mån av delar av majsgroddar och en mindre mängd frövita.

Växttråd

1.37

Majsgroddar, expeller

Biprodukt från utvinning av olja genom pressning av torkade eller blötlagda majsgroddar där delar av frövita och fröskal kan finnas kvar.

Råprotein

Råfetter

1.38

Majsgroddar, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av torkade eller blötlagda majsgroddar där delar av frövita och fröskal kan finnas kvar.

Råprotein

1.39

Majsglutenfoder (11)

Biprodukt från framställning av majsstärkelse genom blötläggning. Den består av kli och gluten, eventuellt med tillsats av rester från sållningen av majsen, i en mängd som ej överstiger 15 viktprocent, och/eller rester av blötläggningsvätskan, som använts till framställning av alkohol eller andra derivat av stärkelse. Produkten kan dessutom innehålla rester från oljeextraktionen av majsgroddarna, vilken även den sker genom blötläggning.

Råprotein

Stärkelse

Råfett, om > 4,5 %

1.40

Majsgluten

Torr biprodukt från framställning av majsstärkelse. Den består huvudsakligen av gluten som erhållits vid utvinning av stärkelse.

Råprotein

1.41

Majsstärkelse

Tekniskt ren majsstärkelse.

Stärkelse

1.42

Förklistrad majsstärkelse (12)

Produkt bestående av majsstärkelse som fås att svälla kraftigt genom värmebehandling.

Stärkelse

1.43

Maltgroddar

Biprodukt från mältning, huvudsakligen bestående av torkade rottrådar från spannmål som grott.

Råprotein

1.44

Torkad drav

Biprodukt från ölbryggning, erhållen genom torkning av rester av mältat och omältat spannmål och andra stärkelsehaltiga produkter.

Råprotein

1.45

Torkad drank (13)

Biprodukt från sprittillverkning, erhållen genom torkning av fasta rester av jästa spannmål.

Råprotein

1.46

Torkad drank med tillsats av mäsk (14)

Biprodukt från sprittillverkning, erhållen genom torkning av fasta rester av jäst spannmål med tillsats av den sirapsliknande restprodukten eller av den indunstade blötläggningsvätskan.

Råprotein

2.   OLJEHALTIGA FRÖN ELLER FRUKTER: PRODUKTER OCH BIPRODUKTER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 2.01 | Delvis skalade jordnötter, expeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av delvis skalade jordnötter Arachis hypogaea L. och andra arter av Arachis. (Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Råfetter
  Växttråd |
| 2.02 | Delvis skalade jordnötter, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av delvis skalade jordnötter. (Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Växttråd |
| 2.03 | Skalade jordnötter, expeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av skalade jordnötter. | Råprotein
  Råfetter
  Växttråd |
| 2.04 | Skalade jordnötter, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av skalade jordnötter. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.05 | Rapsfrön (15) | Frön från raps Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., indisk raps Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz och rybs Brassica napa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.; (Botanisk renhet: minst 94 %.) | |
| 2.06 | Raps, expeller (15) | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av rapsfrön. (Botanisk renhet: minst 94 %.) | Råprotein
  Råfetter
  Växttråd |
| 2.07 | Raps, extraherad (15) | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av rapsfrön. (Botanisk renhet: minst 94 %.) | Råprotein |
| 2.08 | Rapsskal | Biprodukt som erhålls vid skalning av rapsfrön. | Växttråd |
| 2.09 | Delvis skalade safflorfrön (färgtistel), extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av delvis skalade frön från safflor Cirkarthamus tinctorius L. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.10 | Kokos, expeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från kokospalmens frön Cocos nucifera L. | Råprotein
  Råfetter
  Växttråd |
| 2.11 | Kokos, extraherad | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från kokospalmens frön. | Råprotein |
| 2.12 | Palmkärnor, expeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av palmkärnor Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L.H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), i möjligaste mån befriade från det hårda skalet | Råprotein
  Växttråd
  Råfetter |
| 2.13 | Palmkärnor, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av palmkärnor, i möjligaste mån befriade från det hårda skalet. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.14 | Soja(bönor), rostad(e) | Sojabönor Glycine max L. Merr. som genomgått lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.) | |
| 2.15 | Soja(bönor), extraherad(e) och rostad(e) | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av sojabönor vilka genomgått lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.) | Råprotein
  Växttråd, om > 8 % |
| 2.16 | Skalad(e) soja(bönor), extraherad(e) och rostad(e) | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av skalade sojabönor vilka genomgått lämplig värmebehandling. (Växttråd: högst 8 % av torrsubstansen.) (Ureasaktivitet: högst 0,5 mg N/g × min.) | Råprotein |
| 2.17 | Soja(bön)proteinkoncentrat | Produkt som erhålls från skalade sojabönor som genomgått både fettextraktion och en andra extraktion för att minska halten kvävefritt extrakt. | Råprotein |
| 2.18 | Vegetabilisk olja (16) | Olja av vegetabiliskt ursprung. | Vattenhalt om > 1 % |
| 2.19 | Soja(bön)skal | Biprodukt som erhålls vid skalning av sojabönor. | Växttråd |
| 2.20 | Bomullsfrön | Bomullsfrön Gossypium spp. befriade från fibrer. | Råprotein
  Växttråd
  Råfetter |
| 2.21 | Delvis skalade bomullsfrön, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av bomullsfrön befriade från fibrer och delvis från fröskal. (Växttråd: högst 22,5 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Växttråd |
| 2.22 | Bomullsfrön, expeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av bomullsfrön befriade från fibrer. | Råprotein
  Växttråd
  Råfetter |
| 2.23 | Nigerfrön, expeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön från nigerplantan Guizotia abyssinica (L.f.) Cirkass. (Aska olöslig i HCl: högst 3,4 %.) | Råprotein
  Råfetter
  Växttråd |
| 2.24 | Solrosfrön | Frön från solros Helianthus annuus L. | |
| 2.25 | Solrosfrön, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av solrosfrön. | Råprotein |
| 2.26 | Delvis skalade solrosfrön, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av solrosfrön delvis befriade från skal. (Växttråd: högst 27,5 % av torrsubstansen.) | Råprotein
  Växttråd |
| 2.27 | Linfrön | Linfrön Linum usitatissimum L. (Botanisk renhet: minst 93 %.) | |
| 2.28 | Linfrön, expeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av linfrön. (Botanisk renhet: minst 93 %.) | Råprotein
  Råfetter
  Växttråd |
| 2.29 | Linfrön, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av linfrön. (Botanisk renhet: minst 93 %.) | Råprotein |
| 2.30 | Olivpressmassa | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av pressade oliver Olea europaea L., i möjligaste mån befriade från kärndelar. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.31 | Sesamfrön, expeller | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön från sesamplantan Sesamum indicum L. (Aska olöslig i HCl: högst 5 %.) | Råprotein
  Växttråd
  Råfetter |
| 2.32 | Delvis skalade kakaobönor, extraherade | Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av torkade och rostade kakaobönor av Theobroma cacao L., delvis befriade från skal. | Råprotein
  Växttråd |
| 2.33 | Kakaobönskal | Skal av torkade och rostade kakaobönor av Theobroma cacao L. | Växttråd |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

2.01

Delvis skalade jordnötter, expeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av delvis skalade jordnötter Arachis hypogaea L. och andra arter av Arachis. (Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Råfetter

Växttråd

2.02

Delvis skalade jordnötter, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av delvis skalade jordnötter. (Växttråd: högst 16 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Växttråd

2.03

Skalade jordnötter, expeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av skalade jordnötter.

Råprotein

Råfetter

Växttråd

2.04

Skalade jordnötter, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av skalade jordnötter.

Råprotein

Växttråd

2.05

Rapsfrön (15)

Frön från raps Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., indisk raps Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz och rybs Brassica napa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.; (Botanisk renhet: minst 94 %.)

2.06

Raps, expeller (15)

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av rapsfrön. (Botanisk renhet: minst 94 %.)

Råprotein

Råfetter

Växttråd

2.07

Raps, extraherad (15)

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av rapsfrön. (Botanisk renhet: minst 94 %.)

Råprotein

2.08

Rapsskal

Biprodukt som erhålls vid skalning av rapsfrön.

Växttråd

2.09

Delvis skalade safflorfrön (färgtistel), extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av delvis skalade frön från safflor Cirkarthamus tinctorius L.

Råprotein

Växttråd

2.10

Kokos, expeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från kokospalmens frön Cocos nucifera L.

Råprotein

Råfetter

Växttråd

2.11

Kokos, extraherad

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av den torkade kärnan (endosperm) och det yttre höljet (tegument) från kokospalmens frön.

Råprotein

2.12

Palmkärnor, expeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av palmkärnor Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L.H. Bailey (Elaeis melanococca auct.), i möjligaste mån befriade från det hårda skalet

Råprotein

Växttråd

Råfetter

2.13

Palmkärnor, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av palmkärnor, i möjligaste mån befriade från det hårda skalet.

Råprotein

Växttråd

2.14

Soja(bönor), rostad(e)

Sojabönor Glycine max L. Merr. som genomgått lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.)

2.15

Soja(bönor), extraherad(e) och rostad(e)

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av sojabönor vilka genomgått lämplig värmebehandling. (Ureasaktivitet: högst 0,4 mg N/g × min.)

Råprotein

Växttråd, om > 8 %

2.16

Skalad(e) soja(bönor), extraherad(e) och rostad(e)

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av skalade sojabönor vilka genomgått lämplig värmebehandling. (Växttråd: högst 8 % av torrsubstansen.) (Ureasaktivitet: högst 0,5 mg N/g × min.)

Råprotein

2.17

Soja(bön)proteinkoncentrat

Produkt som erhålls från skalade sojabönor som genomgått både fettextraktion och en andra extraktion för att minska halten kvävefritt extrakt.

Råprotein

2.18

Vegetabilisk olja (16)

Olja av vegetabiliskt ursprung.

Vattenhalt om > 1 %

2.19

Soja(bön)skal

Biprodukt som erhålls vid skalning av sojabönor.

Växttråd

2.20

Bomullsfrön

Bomullsfrön Gossypium spp. befriade från fibrer.

Råprotein

Växttråd

Råfetter

2.21

Delvis skalade bomullsfrön, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av bomullsfrön befriade från fibrer och delvis från fröskal. (Växttråd: högst 22,5 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Växttråd

2.22

Bomullsfrön, expeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av bomullsfrön befriade från fibrer.

Råprotein

Växttråd

Råfetter

2.23

Nigerfrön, expeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön från nigerplantan Guizotia abyssinica (L.f.) Cirkass. (Aska olöslig i HCl: högst 3,4 %.)

Råprotein

Råfetter

Växttråd

2.24

Solrosfrön

Frön från solros Helianthus annuus L.

2.25

Solrosfrön, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av solrosfrön.

Råprotein

2.26

Delvis skalade solrosfrön, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av solrosfrön delvis befriade från skal. (Växttråd: högst 27,5 % av torrsubstansen.)

Råprotein

Växttråd

2.27

Linfrön

Linfrön Linum usitatissimum L. (Botanisk renhet: minst 93 %.)

2.28

Linfrön, expeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av linfrön. (Botanisk renhet: minst 93 %.)

Råprotein

Råfetter

Växttråd

2.29

Linfrön, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av linfrön. (Botanisk renhet: minst 93 %.)

Råprotein

2.30

Olivpressmassa

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av pressade oliver Olea europaea L., i möjligaste mån befriade från kärndelar.

Råprotein

Växttråd

2.31

Sesamfrön, expeller

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom pressning av frön från sesamplantan Sesamum indicum L. (Aska olöslig i HCl: högst 5 %.)

Råprotein

Växttråd

Råfetter

2.32

Delvis skalade kakaobönor, extraherade

Biprodukt från oljeutvinning, erhållen genom extraktion av torkade och rostade kakaobönor av Theobroma cacao L., delvis befriade från skal.

Råprotein

Växttråd

2.33

Kakaobönskal

Skal av torkade och rostade kakaobönor av Theobroma cacao L.

Växttråd

3.   FRÖN FRÅN BALJVÄXTER: PRODUKTER OCH BIPRODUKTER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 3.01 | Kikärter | Frön av Cicer arietinum L. | |
| 3.02 | Guarmjöl, extraherat | Biprodukt som erhålls genom extraktion av växtslem ur frön från Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. | Råprotein |
| 3.03 | Ervum ervilia | Frön från Ervum ervilia L. | |
| 3.04 | Plattvial (17) | Frön från plattvial (Lathyrus sativus L.) vilka genomgått lämplig värmebehandling. | |
| 3.05 | Linser | Frön av Lens culinaris a.o. Medik. | |
| 3.06 | Sötlupiner | Frön av Lupinus ssp. med låg halt av bittra ämnen. | |
| 3.07 | Bönor, rostade | Frön av Phaseolus eller Vigna ssp. som har genomgått lämplig värmebehandling för att förstöra giftiga lektiner. | |
| 3.08 | Ärter | Frön av Pisum ssp. | |
| 3.09 | Ärtfodermjöl | Biprodukt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av delar av grobladen och i viss mån av skal. | Råprotein
  Växttråd |
| 3.10 | Ärtkli | Biprodukt vid malning av ärtor. Den består huvudsakligen av skal från skalningen och rensningen av ärtorna. | Växttråd |
| 3.11 | Bondbönor | Frön av Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. och var. minuta (Alef.) Mansf. | |
| 3.12 | Monanthavicker | Frön av Vicia monanthos Desf. | |
| 3.13 | Vicker | Frön av Vicia sativa L. var. sativa och andra sorter. | |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

3.01

Kikärter

Frön av Cicer arietinum L.

3.02

Guarmjöl, extraherat

Biprodukt som erhålls genom extraktion av växtslem ur frön från Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.

Råprotein

3.03

Ervum ervilia

Frön från Ervum ervilia L.

3.04

Plattvial (17)

Frön från plattvial (Lathyrus sativus L.) vilka genomgått lämplig värmebehandling.

3.05

Linser

Frön av Lens culinaris a.o. Medik.

3.06

Sötlupiner

Frön av Lupinus ssp. med låg halt av bittra ämnen.

3.07

Bönor, rostade

Frön av Phaseolus eller Vigna ssp. som har genomgått lämplig värmebehandling för att förstöra giftiga lektiner.

3.08

Ärter

Frön av Pisum ssp.

3.09

Ärtfodermjöl

Biprodukt som erhålls vid framställning av ärtmjöl. Den består huvudsakligen av delar av grobladen och i viss mån av skal.

Råprotein

Växttråd

3.10

Ärtkli

Biprodukt vid malning av ärtor. Den består huvudsakligen av skal från skalningen och rensningen av ärtorna.

Växttråd

3.11

Bondbönor

Frön av Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. och var. minuta (Alef.) Mansf.

3.12

Monanthavicker

Frön av Vicia monanthos Desf.

3.13

Vicker

Frön av Vicia sativa L. var. sativa och andra sorter.

4.   STAMKNÖLAR, ROTFRUKTER OCH RÖTTER: PRODUKTER OCH BIPRODUKTER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 4.01 | Bet(socker) pressmassa | Biprodukt från sockerframställning som består av extraherade och torkade delar av sockerbeta Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. (Aska olöslig i HCl: högst 4,5 % av torrsubstansen.) | Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % av torrsubstansen Totalt socker uttryckt i sackaros, om > 10,5 % |
| 4.02 | Betmelass | Biprodukt bestående av den sirapshaltiga rest som samlas upp vid framställning eller raffinering av betsocker. | Totalt socker uttryckt i sackaros
  Vattenhalt om > 1 % > 28 % |
| 4.03 | Melasserad pressmassa | Biprodukt från sockerframställning, bestående av torkad sockerbetsmassa med tillsats av melass. (Aska olöslig i HCl: högst 4,5 % av torrsubstansen.) | Totalt socker uttryckt i sackaros
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % av torrsubstansen |
| 4.04 | (Socker)betvinass | Biprodukt som erhålls efter jäsning av betmelass vid framställning av alkohol, jäst, citronsyra och andra organiska ämnen. | Råprotein
  Vattenhalt om > 1 % > 35 % |
| 4.05 | (Bet)socker (18) | Socker som extraherats från sockerbetor. | Sackaros |
| 4.06 | Sötpotatis | Rotknölar av Ipomoea batatas (L.) Poir, oberoende av form. | Stärkelse |
| 4.07 | Maniok (19) | Rötter av Manihot esculenta Crantz, oberoende av form. (Aska olöslig i HCl: högst 4,5 % av torrsubstansen.) | Stärkelse
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % av torrsubstansen |
| 4.08 | Puffad maniokstärkelse (20) | Stärkelse som erhålls av maniokrötter som expanderas kraftigt genom lämplig värmebehandling. | Stärkelse |
| 4.09 | Potatispressmassa | Biprodukt från framställning av potatisstärkelse (Solanum tuberosum L.). | |
| 4.10 | Potatisstärkelse | Tekniskt ren potatisstärkelse. | Stärkelse |
| 4.11 | Potatisprotein | Torkad biprodukt från stärkelseframställning, huvudsakligen bestående av proteinämnen som erhålls efter utvinningen av stärkelsen. | Råprotein |
| 4.12 | Potatisflingor | Produkt som erhålls genom valstorkning av tvättad potatis, med eller utan skal, som ångkokats. | Stärkelse
  Växttråd |
| 4.13 | Koncentrerad potatissaft | Biprodukt från framställning av potatisstärkelse, där proteiner och vatten delvis avlägsnats. | Råprotein
  Råaska |
| 4.14 | Förklistrad potatisstärkelse | Produkt bestående av potatisstärkelse som görs kraftigt löslig genom värmebehandling. | Stärkelse |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

4.01

Bet(socker) pressmassa

Biprodukt från sockerframställning som består av extraherade och torkade delar av sockerbeta Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. (Aska olöslig i HCl: högst 4,5 % av torrsubstansen.)

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % av torrsubstansen Totalt socker uttryckt i sackaros, om > 10,5 %

4.02

Betmelass

Biprodukt bestående av den sirapshaltiga rest som samlas upp vid framställning eller raffinering av betsocker.

Totalt socker uttryckt i sackaros

Vattenhalt om > 1 % > 28 %

4.03

Melasserad pressmassa

Biprodukt från sockerframställning, bestående av torkad sockerbetsmassa med tillsats av melass. (Aska olöslig i HCl: högst 4,5 % av torrsubstansen.)

Totalt socker uttryckt i sackaros

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % av torrsubstansen

4.04

(Socker)betvinass

Biprodukt som erhålls efter jäsning av betmelass vid framställning av alkohol, jäst, citronsyra och andra organiska ämnen.

Råprotein

Vattenhalt om > 1 % > 35 %

4.05

(Bet)socker (18)

Socker som extraherats från sockerbetor.

Sackaros

4.06

Sötpotatis

Rotknölar av Ipomoea batatas (L.) Poir, oberoende av form.

Stärkelse

4.07

Maniok (19)

Rötter av Manihot esculenta Crantz, oberoende av form. (Aska olöslig i HCl: högst 4,5 % av torrsubstansen.)

Stärkelse

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % av torrsubstansen

4.08

Puffad maniokstärkelse (20)

Stärkelse som erhålls av maniokrötter som expanderas kraftigt genom lämplig värmebehandling.

Stärkelse

4.09

Potatispressmassa

Biprodukt från framställning av potatisstärkelse (Solanum tuberosum L.).

4.10

Potatisstärkelse

Tekniskt ren potatisstärkelse.

Stärkelse

4.11

Potatisprotein

Torkad biprodukt från stärkelseframställning, huvudsakligen bestående av proteinämnen som erhålls efter utvinningen av stärkelsen.

Råprotein

4.12

Potatisflingor

Produkt som erhålls genom valstorkning av tvättad potatis, med eller utan skal, som ångkokats.

Stärkelse

Växttråd

4.13

Koncentrerad potatissaft

Biprodukt från framställning av potatisstärkelse, där proteiner och vatten delvis avlägsnats.

Råprotein

Råaska

4.14

Förklistrad potatisstärkelse

Produkt bestående av potatisstärkelse som görs kraftigt löslig genom värmebehandling.

Stärkelse

5.   ANDRA FRÖN OCH FRUKTER: PRODUKTER OCH BIPRODUKTER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 5.01 | Johannesbröd | Produkt som erhålls genom krossning av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödträdet, Ceratonia siliqua L., befriade från frön. | Växttråd |
| 5.02 | Citruspressmassa | Biprodukt som erhålls genom pressning av citrusfrukter av Citrus ssp. vid framställning av citrusjuice. | Växttråd |
| 5.03 | Fruktpressmassa (21) | Biprodukt som erhålls genom pressning vid framställning av juice av kärn- eller stenfrukter. | Växttråd |
| 5.04 | Tomatpressmassa | Biprodukt som erhålls genom pressning av tomater Solanum lycopersicum Karst. vid framställning av tomatjuice. | Växttråd |
| 5.05 | Druvkärnor, extrakt | Biprodukt som erhålls vid utvinning av olja ur druvkärnor. | Växttråd, om > 45 % |
| 5.06 | Druvpressmassa | Druvpressrest, som torkats snabbt efter utvinning av alkoholen och så långt möjligt befriats från druvstjälkar och kärnor. | Växttråd, om > 25 % |
| 5.07 | Druvkärnor | Ej avfettade kärnor som utvunnits ur druvpressmassa. | Råfetter Växttråd, om > 45 % |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

5.01

Johannesbröd

Produkt som erhålls genom krossning av de torkade frukterna (baljorna) från johannesbrödträdet, Ceratonia siliqua L., befriade från frön.

Växttråd

5.02

Citruspressmassa

Biprodukt som erhålls genom pressning av citrusfrukter av Citrus ssp. vid framställning av citrusjuice.

Växttråd

5.03

Fruktpressmassa (21)

Biprodukt som erhålls genom pressning vid framställning av juice av kärn- eller stenfrukter.

Växttråd

5.04

Tomatpressmassa

Biprodukt som erhålls genom pressning av tomater Solanum lycopersicum Karst. vid framställning av tomatjuice.

Växttråd

5.05

Druvkärnor, extrakt

Biprodukt som erhålls vid utvinning av olja ur druvkärnor.

Växttråd, om > 45 %

5.06

Druvpressmassa

Druvpressrest, som torkats snabbt efter utvinning av alkoholen och så långt möjligt befriats från druvstjälkar och kärnor.

Växttråd, om > 25 %

5.07

Druvkärnor

Ej avfettade kärnor som utvunnits ur druvpressmassa.

Råfetter Växttråd, om > 45 %

6.   VALLFODER OCH GROVFODER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 6.01 | Lusernmjöl (22) | Produkt som erhålls genom torkning och malning av tidigt skördad lusern Medicago sativa L. och Medicago var. Martyn. Produkten får emellertid innehålla upp till 20 % tidigt skördad klöver eller andra foderväxter som torkats och malts samtidigt som lusernen. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.02 | Lusern, pressrest | Torkad biprodukt som erhålls genom pressning av växtsaft från lusern. | Råprotein |
| 6.03 | Lusern, proteinkoncentrat | Produkt som erhålls genom artificiell torkning av delar av den växtsaft som pressats ur lusern och som centrifugeras och värmebehandlas för utfällning av proteiner. | Karoten
  Råprotein |
| 6.04 | Klövermjöl (22) | Produkt som erhålls genom torkning och malning av tidigt skördad klöver Trifolium ssp. Produkten får emellertid innehålla upp till 20 % tidigt skördad lusern eller andra foderväxter som torkats och malts samtidigt med klövern. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.05 | Gräsmjöl (22)
   (23) | Produkt som erhålls genom torkning och malning av späda foderväxter. | Råprotein
  Växttråd
  Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans |
| 6.06 | Halm från spannmål (24) | Halm från spannmål. | |
| 6.07 | Halm från spannmål, behandlad (25) | Produkt som erhålls genom lämplig behandling av halm från spannmål. | Natrium, om behandlad med NaOH |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

6.01

Lusernmjöl (22)

Produkt som erhålls genom torkning och malning av tidigt skördad lusern Medicago sativa L. och Medicago var. Martyn. Produkten får emellertid innehålla upp till 20 % tidigt skördad klöver eller andra foderväxter som torkats och malts samtidigt som lusernen.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.02

Lusern, pressrest

Torkad biprodukt som erhålls genom pressning av växtsaft från lusern.

Råprotein

6.03

Lusern, proteinkoncentrat

Produkt som erhålls genom artificiell torkning av delar av den växtsaft som pressats ur lusern och som centrifugeras och värmebehandlas för utfällning av proteiner.

Karoten

Råprotein

6.04

Klövermjöl (22)

Produkt som erhålls genom torkning och malning av tidigt skördad klöver Trifolium ssp. Produkten får emellertid innehålla upp till 20 % tidigt skördad lusern eller andra foderväxter som torkats och malts samtidigt med klövern.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.05

Gräsmjöl (22)
   (23)

Produkt som erhålls genom torkning och malning av späda foderväxter.

Råprotein

Växttråd

Aska olöslig i HCl, om > 3,5 % torrsubstans

6.06

Halm från spannmål (24)

Halm från spannmål.

6.07

Halm från spannmål, behandlad (25)

Produkt som erhålls genom lämplig behandling av halm från spannmål.

Natrium, om behandlad med NaOH

7.   ANDRA VÄXTER: PRODUKTER OCH BIPRODUKTER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 7.01 | Sockerrörsmelass | Biprodukt som består av den sirapsliknande rest som samlas upp vid framställning eller raffinering av socker från sockerrör Saccharum officinarum L. | Totalt socker uttryckt i sackaros
  Vattenhalt, om > 30 % |
| 7.02 | Sockerrörsvinass | Biprodukt som erhålls efter jäsning av rörmelass vid framställning av alkohol, jäst, citronsyra eller andra organiska ämnen. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 35 % |
| 7.03 | (Rör)socker (26) | Socker som extraherats från sockerrör. | Sackaros |
| 7.04 | Algmjöl | Produkt som erhålls genom torkning och krossning av alger, särskilt brunalger. Varan kan ha tvättats för att minska jodhalten. | Råaska |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

7.01

Sockerrörsmelass

Biprodukt som består av den sirapsliknande rest som samlas upp vid framställning eller raffinering av socker från sockerrör Saccharum officinarum L.

Totalt socker uttryckt i sackaros

Vattenhalt, om > 30 %

7.02

Sockerrörsvinass

Biprodukt som erhålls efter jäsning av rörmelass vid framställning av alkohol, jäst, citronsyra eller andra organiska ämnen.

Råprotein

Vattenhalt, om > 35 %

7.03

(Rör)socker (26)

Socker som extraherats från sockerrör.

Sackaros

7.04

Algmjöl

Produkt som erhålls genom torkning och krossning av alger, särskilt brunalger. Varan kan ha tvättats för att minska jodhalten.

Råaska

8.   MJÖLKPRODUKTER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 8.01 | Skummjölkspulver | Produkt som erhålls genom torkning av mjölk från vilken större delen av fettet har avskiljts. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 8.02 | Kärnmjölkspulver | Produkt som erhålls genom torkning av vätska som separerats under kärning av smör. | Råprotein
  Råfetter
  Laktos
  Vattenhalt, om > 6 % |
| 8.03 | Vasslepulver | Produkt som erhålls genom torkning av resterande vätska vid framställning av ost, färskost, kasein eller liknande processer. | Råprotein
  Laktos
  Vattenhalt, om > 8 %
  Råaska |
| 8.04 | Vasslepulver, laktosreducerat | Produkt som erhålls genom torkning av vassle från vilken en del av laktosen har avlägsnats. | Råprotein
  Laktos
  Vattenhalt, om > 8 %
  Råaska |
| 8.05 | Vassleproteinpulver (27) | Produkt som erhålls genom torkning av de proteinkomponenter som extraherats ur vasslen eller mjölken genom kemisk eller mekanisk behandling. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 8.06 | Kaseinpulver | Produkt som erhålls genom torkning av kaseinet som fällts ut ur skummjölk eller kärnmjölk med hjälp av syror eller löpe. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 10 % |
| 8.07 | Laktospulver | Det socker som separeras från mjölken eller vassle genom rening och torkning. | Laktos
  Vattenhalt, om > 5 % |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

8.01

Skummjölkspulver

Produkt som erhålls genom torkning av mjölk från vilken större delen av fettet har avskiljts.

Råprotein

Vattenhalt, om > 5 %

8.02

Kärnmjölkspulver

Produkt som erhålls genom torkning av vätska som separerats under kärning av smör.

Råprotein

Råfetter

Laktos

Vattenhalt, om > 6 %

8.03

Vasslepulver

Produkt som erhålls genom torkning av resterande vätska vid framställning av ost, färskost, kasein eller liknande processer.

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

Råaska

8.04

Vasslepulver, laktosreducerat

Produkt som erhålls genom torkning av vassle från vilken en del av laktosen har avlägsnats.

Råprotein

Laktos

Vattenhalt, om > 8 %

Råaska

8.05

Vassleproteinpulver (27)

Produkt som erhålls genom torkning av de proteinkomponenter som extraherats ur vasslen eller mjölken genom kemisk eller mekanisk behandling.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

8.06

Kaseinpulver

Produkt som erhålls genom torkning av kaseinet som fällts ut ur skummjölk eller kärnmjölk med hjälp av syror eller löpe.

Råprotein

Vattenhalt, om > 10 %

8.07

Laktospulver

Det socker som separeras från mjölken eller vassle genom rening och torkning.

Laktos

Vattenhalt, om > 5 %

9.   PRODUKTER FRÅN LANDDJUR

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 9.01 | Köttmjöl (28) | Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av hela eller delar av varmblodiga landdjur, från vilka fettet delvis kan ha avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten ska vara praktiskt taget fri från hovar, horn, borst, hår och fjädrar samt från mag- och tarminnehåll (råproteinhalt: minst 50 % av torrsubstansen). (Total fosforhalt: högst 8 %.) | Råprotein
  Råfetter
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.02 | Mjöl av kött med ben (28) | Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av hela eller delar av varmblodiga landdjur, från vilka fettet delvis kan ha avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten ska vara praktiskt taget fri från hovar, horn, borst, hår och fjädrar samt från mag- och tarminnehåll. | Råprotein
  Råfetter
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.03 | Benmjöl | Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och finmalning av ben från varmblodiga landdjur, från vilka fettet till stor del avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten ska vara praktiskt taget fri från hovar, horn, borst, hår och fjädrar samt från mag- och tarminnehåll. | Råprotein
  Råaska
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.04 | Fettgrevar | Restprodukt från framställning av talg, ister och andra fetter av animaliskt ursprung vilka har avskilts genom extraktion eller mekanisk separation. | Råprotein
  Råfetter
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.05 | Fjäderfämjöl (28) | Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av biprodukter från slaktade fjäderfän. Produkten ska vara praktiskt taget fri från fjädrar. | Råprotein
  Råfetter
  Råaska
  Aska olöslig i HCl, om > 3,3 % |
| 9.06 | Fjädermjöl, hydrolyserat | Produkt som erhålls genom hydrolys, torkning och malning av fjäder från fjäderfä. | Råprotein
  Aska olöslig i HCl, om > 3,4 % |
| 9.07 | Blodmjöl | Produkt som erhålls genom torkning av blod från slaktade varmblodiga djur. Produkten ska vara praktiskt taget fri från föroreningar. | Råprotein
  Vattenhalt, om > 8 % |
| 9.08 | Animaliskt fett (29) | Produkt som består av fett från varmblodiga landdjur. | Vattenhalt, om > 1 % |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

9.01

Köttmjöl (28)

Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av hela eller delar av varmblodiga landdjur, från vilka fettet delvis kan ha avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten ska vara praktiskt taget fri från hovar, horn, borst, hår och fjädrar samt från mag- och tarminnehåll (råproteinhalt: minst 50 % av torrsubstansen). (Total fosforhalt: högst 8 %.)

Råprotein

Råfetter

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.02

Mjöl av kött med ben (28)

Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av hela eller delar av varmblodiga landdjur, från vilka fettet delvis kan ha avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten ska vara praktiskt taget fri från hovar, horn, borst, hår och fjädrar samt från mag- och tarminnehåll.

Råprotein

Råfetter

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.03

Benmjöl

Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och finmalning av ben från varmblodiga landdjur, från vilka fettet till stor del avlägsnats genom extraktion eller mekanisk separation. Produkten ska vara praktiskt taget fri från hovar, horn, borst, hår och fjädrar samt från mag- och tarminnehåll.

Råprotein

Råaska

Vattenhalt, om > 8 %

9.04

Fettgrevar

Restprodukt från framställning av talg, ister och andra fetter av animaliskt ursprung vilka har avskilts genom extraktion eller mekanisk separation.

Råprotein

Råfetter

Vattenhalt, om > 8 %

9.05

Fjäderfämjöl (28)

Produkt som erhålls genom uppvärmning, torkning och malning av biprodukter från slaktade fjäderfän. Produkten ska vara praktiskt taget fri från fjädrar.

Råprotein

Råfetter

Råaska

Aska olöslig i HCl, om > 3,3 %

9.06

Fjädermjöl, hydrolyserat

Produkt som erhålls genom hydrolys, torkning och malning av fjäder från fjäderfä.

Råprotein

Aska olöslig i HCl, om > 3,4 %

9.07

Blodmjöl

Produkt som erhålls genom torkning av blod från slaktade varmblodiga djur. Produkten ska vara praktiskt taget fri från föroreningar.

Råprotein

Vattenhalt, om > 8 %

9.08

Animaliskt fett (29)

Produkt som består av fett från varmblodiga landdjur.

Vattenhalt, om > 1 %

10.   FISKAR, ANDRA MARINA DJUR: PRODUKTER OCH BIPRODUKTER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 10.01 | Fiskmjöl (30) | Produkt som erhålls genom bearbetning av hel eller delar av fisk från vilken oljan delvis kan ha avlägsnats och med eventuell tillsats av fiskpressvatten. | Råprotein
  Råfetter
  Råaska, om > 20 % |
| 10.02 | Fiskpressvatten, kondenserat | Produkt som erhålls vid framställning av fiskmjöl och som har avskiljts och stabiliserats genom syrning eller torkning. | Råprotein
  Råfetter
  Vattenhalt, om > 5 % |
| 10.03 | Fiskolja | Olja från hel eller delar av fisk. | Vattenhalt, om > 1 % |
| 10.04 | Fiskolja, raffinerad och härdad | Olja från hel eller delar av fisk som har raffinerats och undergått härdning. | Jodindex
  Vattenhalt, om > 1 % |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

10.01

Fiskmjöl (30)

Produkt som erhålls genom bearbetning av hel eller delar av fisk från vilken oljan delvis kan ha avlägsnats och med eventuell tillsats av fiskpressvatten.

Råprotein

Råfetter

Råaska, om > 20 %

10.02

Fiskpressvatten, kondenserat

Produkt som erhålls vid framställning av fiskmjöl och som har avskiljts och stabiliserats genom syrning eller torkning.

Råprotein

Råfetter

Vattenhalt, om > 5 %

10.03

Fiskolja

Olja från hel eller delar av fisk.

Vattenhalt, om > 1 %

10.04

Fiskolja, raffinerad och härdad

Olja från hel eller delar av fisk som har raffinerats och undergått härdning.

Jodindex

Vattenhalt, om > 1 %

11.   MINERALER

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 11.01 | Kalciumkarbonat (31) | Produkt som erhålls genom malning av produkter som innehåller kalciumkarbonat, t.ex. kalksten, ostronskal eller musselskal, eller genom fällning i sur lösning. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.02 | Kalcium- och magnesiumkarbonat | Naturlig blandning av kalciumkarbonat och magnesiumkarbonat. | Kalcium
  Magnesium |
| 11.03 | Kalkhaltiga havsalger (Maerl) | Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, malda eller granulerade. | Kalcium
  Aska olöslig i HCl, om > 5 % |
| 11.04 | Magnesiumoxid | Tekniskt ren magnesiumoxid (MgO). | Magnesium |
| 11.05 | Magnesiumsulfat | Tekniskt rent magnesiumsulfat (MgSO4 7H2O). | Magnesium
  Svavel |
| 11.06 | Kalciumvätefosfat (32) | Utfällt kalciumvätefosfat från ben eller oorganiska ämnen (CaHPO4 H2O). | Kalcium
  Totalfosfor |
| 11.07 | Mono- och dikalciumfosfat | Produkt som framställs på kemisk väg och som består av lika delar kalciumvätefosfat och kalciumdivätefosfat (CaHPO4 - Ca(H2PO4)2 H2O). | Totalfosfor
  Kalcium |
| 11.08 | Råfosfat, fritt från fluor | Produkt som erhålls genom malning av renade fosfater varifrån fluor avlägsnats på lämpligt sätt. | Totalfosfor
  Kalcium |
| 11.09 | Benmjöl, fritt från limämne | Steriliserade och malda ben, fria från limämne och fett. | Totalfosfor
  Kalcium |
| 11.10 | Monokalciumfosfat | Tekniskt rent kalciumdivätefosfat (Ca(H2PO4)2 xH2O). | Totalfosfor
  Kalcium |
| 11.11 | Kalciummagnesiumfosfat | Tekniskt rent kalciummagnesiumfosfat. | Kalcium
  Magnesium
  Totalfosfor |
| 11.12 | Ammoniumdivätefosfat | Tekniskt rent ammoniumdivätefosfat (NH4H2PO4). | Totalkväve
  Totalfosfor |
| 11.13 | Natriumklorid (salt) (31) | Tekniskt ren natriumklorid eller produkt som erhållits genom malning av naturligt förekommande natriumklorid, t.ex. sten- eller havssalt. | Natrium |
| 11.14 | Magnesiumpropionat | Tekniskt rent magnesiumpropionat. | Magnesium |
| 11.15 | Magnesiumfosfat | Produkt som består av tekniskt rent magnesiumfosfat (dibasiskt) (MgHPO4 xH2O). | Totalfosfor
  Magnesium |
| 11.16 | Natriumkalciummagnesiumfosfat | Produkt bestående av natriumkalciummagnesiumfosfat. | Totalfosfor
  Magnesium
  Kalcium
  Natrium |
| 11.17 | Mononatriumfosfat | Tekniskt rent mononatriumfosfat (NaH2PO H2O). | Totalfosfor
  Natrium |
| 11.18 | Natriumbikarbonat | Tekniskt rent natriumbikarbonat (NaHCO3). | Natrium |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

11.01

Kalciumkarbonat (31)

Produkt som erhålls genom malning av produkter som innehåller kalciumkarbonat, t.ex. kalksten, ostronskal eller musselskal, eller genom fällning i sur lösning.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.02

Kalcium- och magnesiumkarbonat

Naturlig blandning av kalciumkarbonat och magnesiumkarbonat.

Kalcium

Magnesium

11.03

Kalkhaltiga havsalger (Maerl)

Naturligt förekommande produkt som erhålls från kalkhaltiga havsalger, malda eller granulerade.

Kalcium

Aska olöslig i HCl, om > 5 %

11.04

Magnesiumoxid

Tekniskt ren magnesiumoxid (MgO).

Magnesium

11.05

Magnesiumsulfat

Tekniskt rent magnesiumsulfat (MgSO4 7H2O).

Magnesium

Svavel

11.06

Kalciumvätefosfat (32)

Utfällt kalciumvätefosfat från ben eller oorganiska ämnen (CaHPO4 H2O).

Kalcium

Totalfosfor

11.07

Mono- och dikalciumfosfat

Produkt som framställs på kemisk väg och som består av lika delar kalciumvätefosfat och kalciumdivätefosfat (CaHPO4 - Ca(H2PO4)2 H2O).

Totalfosfor

Kalcium

11.08

Råfosfat, fritt från fluor

Produkt som erhålls genom malning av renade fosfater varifrån fluor avlägsnats på lämpligt sätt.

Totalfosfor

Kalcium

11.09

Benmjöl, fritt från limämne

Steriliserade och malda ben, fria från limämne och fett.

Totalfosfor

Kalcium

11.10

Monokalciumfosfat

Tekniskt rent kalciumdivätefosfat (Ca(H2PO4)2 xH2O).

Totalfosfor

Kalcium

11.11

Kalciummagnesiumfosfat

Tekniskt rent kalciummagnesiumfosfat.

Kalcium

Magnesium

Totalfosfor

11.12

Ammoniumdivätefosfat

Tekniskt rent ammoniumdivätefosfat (NH4H2PO4).

Totalkväve

Totalfosfor

11.13

Natriumklorid (salt) (31)

Tekniskt ren natriumklorid eller produkt som erhållits genom malning av naturligt förekommande natriumklorid, t.ex. sten- eller havssalt.

Natrium

11.14

Magnesiumpropionat

Tekniskt rent magnesiumpropionat.

Magnesium

11.15

Magnesiumfosfat

Produkt som består av tekniskt rent magnesiumfosfat (dibasiskt) (MgHPO4 xH2O).

Totalfosfor

Magnesium

11.16

Natriumkalciummagnesiumfosfat

Produkt bestående av natriumkalciummagnesiumfosfat.

Totalfosfor

Magnesium

Kalcium

Natrium

11.17

Mononatriumfosfat

Tekniskt rent mononatriumfosfat (NaH2PO H2O).

Totalfosfor

Natrium

11.18

Natriumbikarbonat

Tekniskt rent natriumbikarbonat (NaHCO3).

Natrium

12.   ÖVRIGT

| Nummer | Namn | Varuslag | Obligatorisk märkning |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 12.01 | Bageri- och pastaprodukter samt biprodukter därav (33) | Produkter och biprodukter från framställningen av bröd, inklusive finare bageriprodukter, kex och pasta. | Stärkelse
  Totalt socker uttryckt i sackaros |
| 12.02 | Konfektyrer, produkter och biprodukter (33) | Produkter och biprodukter som erhålls vid framställning av godsaker, inklusive choklad. | Totalt socker uttryckt i sackaros |
| 12.03 | Konditorivaror och glassprodukter samt biprodukter därav (33) | Produkter och biprodukter som erhålls vid framställning av bakverk, kakor och glass. | Stärkelse
  Totalt socker uttryckt i sackaros
  Råfetter |
| 12.04 | Fettsyror | Biprodukt som erhålls vid neutralisering med lut eller genom destillering av oljor eller fetter av ospecificerat vegetabiliskt eller animaliskt ursprung. | Råfetter
  Vattenhalt, om > 1 % |
| 12.05 | Salter av fettsyror (34) | Produkt som erhålls genom förtvålning av fettsyror med hjälp av kalcium-, natrium- eller kaliumhydroxid. | Råfetter
  Ca (eller Na eller K, när så är lämpligt) |

Nummer

Namn

Varuslag

Obligatorisk märkning

(1)

(2)

(3)

(4)

12.01

Bageri- och pastaprodukter samt biprodukter därav (33)

Produkter och biprodukter från framställningen av bröd, inklusive finare bageriprodukter, kex och pasta.

Stärkelse

Totalt socker uttryckt i sackaros

12.02

Konfektyrer, produkter och biprodukter (33)

Produkter och biprodukter som erhålls vid framställning av godsaker, inklusive choklad.

Totalt socker uttryckt i sackaros

12.03

Konditorivaror och glassprodukter samt biprodukter därav (33)

Produkter och biprodukter som erhålls vid framställning av bakverk, kakor och glass.

Stärkelse

Totalt socker uttryckt i sackaros

Råfetter

12.04

Fettsyror

Biprodukt som erhålls vid neutralisering med lut eller genom destillering av oljor eller fetter av ospecificerat vegetabiliskt eller animaliskt ursprung.

Råfetter

Vattenhalt, om > 1 %

12.05

Salter av fettsyror (34)

Produkt som erhålls genom förtvålning av fettsyror med hjälp av kalcium-, natrium- eller kaliumhydroxid.

Råfetter

Ca (eller Na eller K, när så är lämpligt)

13.   PRODUKTER OCH BIPRODUKTER FRÅN FERMENTATIONSPROCESSER OCH AMMONIUMSALTER

| 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- |
| Produktens namn | Produktens kemiska beteckning eller mikroorganismens namn | Näringssubstrat (ev. specifikationer) |
| 1.1.1.1 | Proteinprodukt som erhålls genom fermentation vid odling av Methylophilus methylotrophus på metanol. |

2

3

4

Produktens namn

Produktens kemiska beteckning eller mikroorganismens namn

Näringssubstrat (ev. specifikationer)

1.1.1.1

Proteinprodukt som erhålls genom fermentation vid odling av Methylophilus methylotrophus på metanol.

Methylophilus methylotrophus NCIB stam 10515

Metanol

| 1.1.2.1 | Proteinprodukt som erhålls genom fermentation vid odling av Methylococcus capsulatus (Bath), Alcaligenes acidovorans, Bacillus brevis och Bacillus firmus på naturgas; dessa bakterier avdödas sedan. |
| --- | --- |

1.1.2.1

Proteinprodukt som erhålls genom fermentation vid odling av Methylococcus capsulatus (Bath), Alcaligenes acidovorans, Bacillus brevis och Bacillus firmus på naturgas; dessa bakterier avdödas sedan.

Methylococcus capsulatus (Bath) NCIMB stam 11132

Alcaligenes acidovorans NCIMB stam 12387

Bacillus brevis NCIMB stam 13288

Bacillus firmus NCIMB stam 13280

Naturgas: (ca 91 % metan, 5 % etan, 2 % propan, 0,5 % isobutan, 0,5 % n-butan, 1 % andra beståndsdelar), ammoniak, mineralsalter.

Alla jästsvampar som framställs av de mikroorganismer och substrat som anges i kolumn 3 respektive 4 och vilkas celler sedan avdödas.

Saccharomyces cerevisiae,

Saccharomyces carlsbergiensis

Kluyveromyces lactis,

Kluyveromyces fragilis

Candida guilliermondii

Melass, destilleringsrester, spannmål och produkter innehållande stärkelse, fruktsaft, vassle, mjölksyra och hydrolyserade grönsaksfibrer.

| 1.4.1.1 | Mycel, fuktig biprodukt från framställning av penicillin, ensilerad med hjälp av Lactobacillus brevis, L. plantarum, L. sake, L. collenoides och Streptococcus lactis för att inaktivera penicillinet och värmebehandlad. |
| --- | --- |

1.4.1.1

Mycel, fuktig biprodukt från framställning av penicillin, ensilerad med hjälp av Lactobacillus brevis, L. plantarum, L. sake, L. collenoides och Streptococcus lactis för att inaktivera penicillinet och värmebehandlad.

Den kvävehaltiga föreningen Penicillium chrysogenum ATCC 48271

Olika källor av kolhydrater och hydrolysater av dessa.

| 2.2.1 | Ammoniumlaktat, framställd genom fermentation med Lactobacillus bulgaricus. |
| --- | --- |

2.2.1

Ammoniumlaktat, framställd genom fermentation med Lactobacillus bulgaricus.

CH3CHOHCOONH4

Vassle.

| 2.2.2 | Ammoniumacetat i vattenlösning |
| --- | --- |

2.2.2

Ammoniumacetat i vattenlösning

CH3COONH4

—

| 2.2.3 | Ammoniumsulfat i vattenlösning. |
| --- | --- |

2.2.3

Ammoniumsulfat i vattenlösning.

(NH4)2SO4

—

| 2.3.1 | Koncentrerade flytande biprodukter från framställningen av L-glutaminsyra genom fermentation med Corynebacterium melassecola. |
| --- | --- |

2.3.1

Koncentrerade flytande biprodukter från framställningen av L-glutaminsyra genom fermentation med Corynebacterium melassecola.

Ammoniumsalter och andra kvävehaltiga föreningar

Sackaros, melass, stärkelseprodukter och hydrolysater av dessa.

| 2.3.2 | Koncentrerade flytande biprodukter från framställningen av L-lysinmonohydroklorid genom fermentation med Brevibacterium lactofermentum. |
| --- | --- |

2.3.2

Koncentrerade flytande biprodukter från framställningen av L-lysinmonohydroklorid genom fermentation med Brevibacterium lactofermentum.

Ammoniumsalter och andra kvävehaltiga föreningar

Sackaros, melass, stärkelseprodukter och hydrolysater av dessa.

---

(1)  I den tyska språkversionen får ”Konzentrieren” när så är lämpligt ersättas med ”Eindicken”. I sådana fall bör tilläggsbeskrivningen ”eingedickt” användas.

(2)  ”Skalning” får när så är lämpligt ersättas med ”borttagning av hinna” eller ”spritning”. I sådant fall bör tilläggsbeskrivningen ”borttagen hinna” eller ”spritad” användas.

(3)  I den franska språkversionen får benämningen ”issues” användas.

(4)  I den franska språkversionen får ”Pressage” när så är lämpligt ersättas med ”Extraction mécanique”.

(5)  När så är lämpligt får ordet ”expeller” ersättas med ordet ”presskaka”.

(6)  I den tyska språkversionen får tilläggsbeskrivningen ”aufgeschlossen” och benämningen ”Quellwasser” (med hänvisning till stärkelse) användas.

(7)  Produkter som innehåller mer än 40 % stärkelse får betecknas ”stärkelserika”. På tyska får dessa kallas ”Roggennachmehl”.

(8)  Produkter som innehåller mer än 40 % stärkelse får betecknas ”stärkelserika”. På tyska får dessa kallas ”Weizennachmehl”.

(9)  Om denna ingrediens har malts finare får adjektivet ”fin” läggas till benämningen eller också får benämningen ersättas med en motsvarande benämning.

(10)  De produkter som innehåller mer än 40 % stärkelse får betecknas som ”stärkelserika”. På tyska får dessa benämnas ”Maisnachmehl”.

(11)  Benämningen får ersättas med ”glutenfoder av majs”.

(12)  Benämningen får ersättas med ”extruderad majsstärkelse”.

(13)  Benämningen får kompletteras med namnet på sädesslaget.

(14)  Benämningen får ersättas med ”drank och vattenlösliga rester från destillerier”. Benämningen får kompletteras med namnet på sädesslaget.

(15)  När så är lämpligt får orden ”lågt glukosinalatinnehåll” läggas till benämningen. Denna låga halt är den som definieras i unionslagstiftningen.

(16)  Benämningen ska kompletteras med namnet på växtsorten.

(17)  Benämningen bör kompletteras med en uppgift om vilken värmebehandling som utförts.

(18)  Benämningen får ersättas med ”sackaros”.

(19)  Benämningen får ersättas med ”tapioka”.

(20)  Benämningen får ersättas med ”tapiokastärkelse”.

(21)  Benämningen får kompletteras med namnet på fruktsorten.

(22)  Benämningen ”mjöl” får ersättas med ”pellets”. Uppgift om torkningsmetod får ingå i benämningen.

(23)  Benämningen får kompletteras med namnet på foderväxtsorten.

(24)  Benämningen ska kompletteras med namnet på spannmålssorten.

(25)  Benämningen ska kompletteras med en uppgift om vilken kemisk behandling som utförts.

(26)  Benämningen får ersättas med ”sackaros”.

(27)  Benämningen får ersättas med ”mjölkalbuminpulver”.

(28)  Produkter med mer än 13 % fett i torrsubstansen ska betecknas som ”fettrika”.

(29)  Benämningen får kompletteras med en noggrannare uppgift om typen av animaliskt fett, beroende på ursprung eller framställningsmetod (talg, ister, fett från ben etc.).

(30)  Produkter vars torrsubstans innehåller mer än 75 % råproteiner får betecknas som ”proteinrika”.

(31)  Uppgift om produktens ursprung får ersätta eller komplettera benämningen.

(32)  Framställningsprocessen får inkluderas i benämningen.

(33)  Benämningen får ändras eller kompletteras så att det framgår vilken livsmedelsprocess foderråvaran härrör från.

(34)  Benämningen får kompletteras med en uppgift om vilket salt som erhållits.

---

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 243/2010

av den 23 mars 2010

om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på förbättringar av IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpningen av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008.

| (2) | I april 2009 offentliggjorde IASB (International Accounting Standards Board) vissa förbättringar av IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards), nedan kallade ”förbättringarna av IFRS”, inom ramen för sitt årliga förbättringsarbete för att förenkla och förtydliga de internationella redovisningsstandarderna. Huvuddelen av ändringarna utgör förtydliganden eller korrigeringar av befintliga IFRS eller ändringar som följer av tidigare gjorda ändringar av IFRS. Ändringar av IFRS 8, IAS 17, IAS 36, IAS 39 inbegriper ändringar av befintliga krav eller kompletterande vägledning om genomförandet av kraven. |
| --- | --- |

(2)

I april 2009 offentliggjorde IASB (International Accounting Standards Board) vissa förbättringar av IFRS-standarder (International Financial Reporting Standards), nedan kallade ”förbättringarna av IFRS”, inom ramen för sitt årliga förbättringsarbete för att förenkla och förtydliga de internationella redovisningsstandarderna. Huvuddelen av ändringarna utgör förtydliganden eller korrigeringar av befintliga IFRS eller ändringar som följer av tidigare gjorda ändringar av IFRS. Ändringar av IFRS 8, IAS 17, IAS 36, IAS 39 inbegriper ändringar av befintliga krav eller kompletterande vägledning om genomförandet av kraven.

| (3) | Överläggningarna med EFRAG:s (European Financial Reporting Advisory Group) tekniska expertgrupp ger stöd för att förbättringarna av IFRS uppfyller de tekniska kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. I enlighet med kommissionens beslut 2006/505/EG av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder med uppgift att bistå kommissionen med yttranden om objektiviteten och opartiskheten i rekommendationerna (3) från European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) har granskningsgruppen för redovisningsstandarder granskat EFRAG:s rekommendation om godkännande och meddelat Europeiska kommissionen att den är välavvägd och objektiv. |
| --- | --- |

(3)

Överläggningarna med EFRAG:s (European Financial Reporting Advisory Group) tekniska expertgrupp ger stöd för att förbättringarna av IFRS uppfyller de tekniska kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. I enlighet med kommissionens beslut 2006/505/EG av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder med uppgift att bistå kommissionen med yttranden om objektiviteten och opartiskheten i rekommendationerna (3) från European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) har granskningsgruppen för redovisningsstandarder granskat EFRAG:s rekommendation om godkännande och meddelat Europeiska kommissionen att den är välavvägd och objektiv.

| (4) | Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från Föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från Föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1126/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | IFRS (International Financial Reporting Standard) 2, IFRS 5, IFRS 8 ska ändras enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

1.

IFRS (International Financial Reporting Standard) 2, IFRS 5, IFRS 8 ska ändras enligt bilagan till denna förordning.

| 2. | IFRS (International Financial Reporting Standard) 1, IAS 7, IAS 17, IAS 36, IAS 38, IAS 39 ska ändras enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

IFRS (International Financial Reporting Standard) 1, IAS 7, IAS 17, IAS 36, IAS 38, IAS 39 ska ändras enligt bilagan till denna förordning.

| 3. | Den internationella redovisningstolkningskommitténs (IFRIC) tolkning 9 Tillämpningsområdet för IFRIC 16 ska infogas enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Den internationella redovisningstolkningskommitténs (IFRIC) tolkning 9 Tillämpningsområdet för IFRIC 16 ska infogas enligt bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Alla företag ska tillämpa ändringarna av de standarder som avses i artikel 1, senast från och med den första dagen av det första räkenskapsår som inleds efter 31 december 2009.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

BILAGA

INTERNATIONELLA REDOVISNINGSSTANDARDER

Förbättringar av IFRS-standarder

”Mångfaldigande tillåts inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Alla rättigheter förbehålles utanför EES, med undantag för rätten att mångfaldiga för enskilt bruk eller annars i överensstämmelse med god sed. Ytterligare uppgifter kan fås från IASB:s webbplats www.iasb.org”

Ändring i IFRS 2 Aktierelaterade ersättningar

Punkt 5 och 61 ändras.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 5 | Enligt vad som anges i punkt 2 tillämpas denna standard ... Ett företag ska dock inte tillämpa denna standard på transaktioner i vilka de förvärvade varorna ingår i de nettotillgångar som förvärvats i samband med ett rörelseförvärv enligt definition i IFRS 3 Rörelseförvärv (enligt omarbetning 2008), avseende rörelseförvärv som inbegriper företag eller verksamheter under samma bestämmande inflytande enligt beskrivning i punkt B1–B4 i IFRS 3, eller avseende verksamhet som part bidragit med vid bildandet av ett joint venture enligt definition i IAS 31 Andelar i Joint Ventures. Följaktligen ligger inte egetkapitalinstrument ... (och ligger därför inom tillämpningsområdet för denna standard). |
| --- | --- |

5

Enligt vad som anges i punkt 2 tillämpas denna standard ... Ett företag ska dock inte tillämpa denna standard på transaktioner i vilka de förvärvade varorna ingår i de nettotillgångar som förvärvats i samband med ett rörelseförvärv enligt definition i IFRS 3 Rörelseförvärv (enligt omarbetning 2008), avseende rörelseförvärv som inbegriper företag eller verksamheter under samma bestämmande inflytande enligt beskrivning i punkt B1–B4 i IFRS 3, eller avseende verksamhet som part bidragit med vid bildandet av ett joint venture enligt definition i IAS 31 Andelar i Joint Ventures. Följaktligen ligger inte egetkapitalinstrument ... (och ligger därför inom tillämpningsområdet för denna standard).

IKRAFTTRÄDANDE

| 61 | IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) och Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 5 ändrades. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar IFRS 3 (omarbetad 2008) för en tidigare period ska ändringarna även tillämpas för denna tidigare period. |
| --- | --- |

61

IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) och Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 5 ändrades. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar IFRS 3 (omarbetad 2008) för en tidigare period ska ändringarna även tillämpas för denna tidigare period.

Ändring i IFRS 5 Anläggningstillgångar som innehas för försäljning och avvecklade verksamheter

Punkt 5B och 44E läggs till.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 5B | Denna standard preciserar de upplysningar som krävs avseende anläggningstillgångar (eller avyttringsgrupper) som klassificeras som att de innehas för försäljning eller som avvecklade verksamheter. Upplysningar i andra IFRS gäller inte för sådana tillgångar (eller avyttringsgrupper) såvida dessa IFRS inte kräver






  a) | särskilda upplysningar avseende anläggningstillgångar (eller avyttringsgrupper) som klassificeras som att de innehas för försäljning eller som avvecklade verksamheter |
| --- | --- | --- |

5B

Denna standard preciserar de upplysningar som krävs avseende anläggningstillgångar (eller avyttringsgrupper) som klassificeras som att de innehas för försäljning eller som avvecklade verksamheter. Upplysningar i andra IFRS gäller inte för sådana tillgångar (eller avyttringsgrupper) såvida dessa IFRS inte kräver

a)

särskilda upplysningar avseende anläggningstillgångar (eller avyttringsgrupper) som klassificeras som att de innehas för försäljning eller som avvecklade verksamheter

| b) | upplysningar om värdering av tillgångar och skulder i en avyttringsgrupp som inte omfattas av kravet på värdering i IFRS 5 om sådana upplysningar inte redan lämnas i de andra noterna till de finansiella rapporterna. |
| --- | --- |

b)

upplysningar om värdering av tillgångar och skulder i en avyttringsgrupp som inte omfattas av kravet på värdering i IFRS 5 om sådana upplysningar inte redan lämnas i de andra noterna till de finansiella rapporterna.

Ytterligare upplysningar om anläggningstillgångar (eller avyttringsgrupper) som klassificeras som att de innehas för försäljning eller som avvecklade verksamheter kan behövas för att följa de allmänna kraven i IAS 1, i synnerhet punkterna 15 och 125 i den standarden.

IKRAFTTRÄDANDE

| 44E | Punkt 5B lades till i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen framåtriktat för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

44E

Punkt 5B lades till i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen framåtriktat för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

Ändring i IFRS 8 Rörelsesegment

Punkt 23 och 36 ändras. Punkt 35A läggs till.

UPPLYSNINGAR

Information om resultat, tillgångar och skulder

| 23 | Ett företag ska redovisa ett resultatmått för varje segment för vilket information ska lämnas. Ett företag ska redovisa ett mått på summa tillgångar och skulder för varje segment för vilket information ska lämnas, om sådana belopp regelbundet redovisas för högste verkställande beslutsfattare. Ett företag ska också lämna följande upplysningar om de segment för vilka information ska lämnas om upplysningarna ingår i det resultatmått för segmentet som brukar granskas av den högste verkställande beslutsfattaren eller som på annat sätt regelbundet lämnas till den högste verkställande beslutsfattaren – även om upplysningarna inte ingår i detta resultatmått för segmentet:






  a) | Intäkter från externa kunder. |
| --- | --- | --- |

23

Ett företag ska redovisa ett resultatmått för varje segment för vilket information ska lämnas. Ett företag ska redovisa ett mått på summa tillgångar och skulder för varje segment för vilket information ska lämnas, om sådana belopp regelbundet redovisas för högste verkställande beslutsfattare. Ett företag ska också lämna följande upplysningar om de segment för vilka information ska lämnas om upplysningarna ingår i det resultatmått för segmentet som brukar granskas av den högste verkställande beslutsfattaren eller som på annat sätt regelbundet lämnas till den högste verkställande beslutsfattaren – även om upplysningarna inte ingår i detta resultatmått för segmentet:

a)

Intäkter från externa kunder.

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH IKRAFTTRÄDANDE

| 35A | Punkt 23 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

35A

Punkt 23 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

| 36 | Segmentinformation för tidigare år som det första tillämpningsåret lämnas i jämförande syfte (däribland tillämpningen på ändringen av punkt 23 som gjordes i april 2009) ska räknas om för att följa kraven i denna standard, såvida inte erforderlig information saknas och kostnaden för att ta fram den skulle bli orimlig. |
| --- | --- |

36

Segmentinformation för tidigare år som det första tillämpningsåret lämnas i jämförande syfte (däribland tillämpningen på ändringen av punkt 23 som gjordes i april 2009) ska räknas om för att följa kraven i denna standard, såvida inte erforderlig information saknas och kostnaden för att ta fram den skulle bli orimlig.

Ändring i IAS 1 Utformning av finansiella rapporter

Punkt 69 ändras. Punkt 139D läggs till.

STRUKTUR OCH INNEHÅLL

Rapport över finansiell ställning

Kortfristiga skulder

| 69 | Ett företag ska klassificera en skuld som kortfristig när







  a) | det väntar sig att reglera skulden i sin normala verksamhetscykel |
| --- | --- | --- |

69

a)

det väntar sig att reglera skulden i sin normala verksamhetscykel

| b) | det innehar skulden främst för handelsändamål |
| --- | --- |

b)

det innehar skulden främst för handelsändamål

| c) | skulden ska regleras inom tolv månader efter rapportperioden |
| --- | --- |

c)

skulden ska regleras inom tolv månader efter rapportperioden

| d) | företaget inte har en ovillkorad rättighet att senarelägga skuldens reglering i minst tolv månader efter rapportperioden (se punkt 73). Villkor för skulden som, efter motpartens gottfinnande, skulle kunna leda till att den regleras genom emission av egetkapitalinstrument påverkar inte dess klassificering. |
| --- | --- |

d)

företaget inte har en ovillkorad rättighet att senarelägga skuldens reglering i minst tolv månader efter rapportperioden (se punkt 73). Villkor för skulden som, efter motpartens gottfinnande, skulle kunna leda till att den regleras genom emission av egetkapitalinstrument påverkar inte dess klassificering.

Ett företag ska klassificera alla andra skulder som långfristiga.

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH IKRAFTTRÄDANDE

| 139D | Punkt 69 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

139D

Punkt 69 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

Ändring i IAS 7 Rapport över kassaflöden

Punkt 16 ändras och punkt 56 läggs till.

UTFORMNING AV EN RAPPORT ÖVER KASSAFLÖDEN

Investeringsverksamheten

| 16 | Särredovisning av de kassaflöden som är hänförliga till investeringsverksamheten är viktig då dessa kassaflöden visar i vilken omfattning utbetalningar har skett avseende resurser som är avsedda att generera framtida intäkter och kassaflöden. Endast utbetalningar som leder till en redovisad tillgång i rapporten över finansiell ställning kan klassificeras som investeringsverksamhet. Exempel på betalningar som är hänförliga till investeringsverksamheten är:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

16

Särredovisning av de kassaflöden som är hänförliga till investeringsverksamheten är viktig då dessa kassaflöden visar i vilken omfattning utbetalningar har skett avseende resurser som är avsedda att generera framtida intäkter och kassaflöden. Endast utbetalningar som leder till en redovisad tillgång i rapporten över finansiell ställning kan klassificeras som investeringsverksamhet. Exempel på betalningar som är hänförliga till investeringsverksamheten är:

a)

...

IKRAFTTRÄDANDE

| 56 | Punkt 16 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

56

Punkt 16 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

Ändring i IAS 17 Leasingavtal

Punkterna 14 och 15 stryks. Punkterna 15A, 68A och 69A läggs till.

KLASSIFICERING AV LEASINGAVTAL

| 14 | [Struken] |
| --- | --- |

14

[Struken]

| 15 | [Struken] |
| --- | --- |

15

[Struken]

| 15A | När ett leasingavtal innefattar både mark och byggnader bedömer ett företag klassificeringen av varje del som ett finansiellt eller operationellt leasingavtal separat enligt punkt 7–13. Vid fastställande av om marken omfattas av ett operationellt eller ett finansiellt leasingavtal är det viktigt att beakta att mark vanligen har obestämbar ekonomisk livslängd. |
| --- | --- |

15A

När ett leasingavtal innefattar både mark och byggnader bedömer ett företag klassificeringen av varje del som ett finansiellt eller operationellt leasingavtal separat enligt punkt 7–13. Vid fastställande av om marken omfattas av ett operationellt eller ett finansiellt leasingavtal är det viktigt att beakta att mark vanligen har obestämbar ekonomisk livslängd.

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 68A | Ett företag ska göra en ny bedömning av klassificeringen av mark i leasingavtal som inte löpt ut per det datum företaget börjar använda de ändringar som punkt 69A hänvisar till, med grund i den information som finns vid dessa leasingavtals början. Företaget ska redovisa ett leasingavtal som nyligen klassificerats som ett finansiellt leasingavtal retroaktivt enligt IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel. Men om ett företag inte har den information som krävs för att tillämpa ändringarna retroaktivt ska det







  a) | tillämpa ändringar på dessa leasingavtal med grund i de fakta och omständigheter som förelåg per det datum från och med vilket ändringarna ska gälla |
| --- | --- | --- |

68A

a)

tillämpa ändringar på dessa leasingavtal med grund i de fakta och omständigheter som förelåg per det datum från och med vilket ändringarna ska gälla

| b) | redovisa den tillgång och skuld avseende ett leasingavtal som avser mark som ett finansiellt leasingavtal till deras verkliga värden per detta datum. Skillnader mellan dessa verkliga värden redovisas i balanserade vinstmedel. |
| --- | --- |

b)

redovisa den tillgång och skuld avseende ett leasingavtal som avser mark som ett finansiellt leasingavtal till deras verkliga värden per detta datum. Skillnader mellan dessa verkliga värden redovisas i balanserade vinstmedel.

IKRAFTTRÄDANDE

| 69A | Punkt 14 och 15 ströks och punkt 15A och 68A lades till som del av Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

69A

Punkt 14 och 15 ströks och punkt 15A och 68A lades till som del av Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

Ändring i IAS 36 Nedskrivningar

Punkt 80 ändras och punkt 140E läggs till.

KASSAGENERERANDE ENHETER OCH GOODWILL

Återvinningsvärde och redovisat värde för en kassagenererande enhet

Goodwill

Fördelning av goodwill på kassagenererande enheter

| 80 | När nedskrivningsbehov prövas ska goodwill som förvärvats i ett rörelseförvärv, från och med förvärvstidpunkten, fördelas på var och en av förvärvarens kassagenererande enheter, eller grupper av kassagenererande enheter, som väntas bli gynnade av synergierna i förvärvet, vare sig andra tillgångar eller skulder i det förvärvade företaget fördelas på dessa enheter eller grupper av enheter eller ej. Varje enhet eller grupp av enheter på vilken eller vilka goodwill fördelas ska







  a) | motsvara den lägsta nivå i företaget på vilken goodwillen i fråga övervakas i den interna styrningen av företaget |
| --- | --- | --- |

80

a)

motsvara den lägsta nivå i företaget på vilken goodwillen i fråga övervakas i den interna styrningen av företaget

| b) | inte vara större än ett rörelsesegment enligt definition i punkt 5 i IFRS 8 Rörelsesegment före sammanslagning. |
| --- | --- |

b)

inte vara större än ett rörelsesegment enligt definition i punkt 5 i IFRS 8 Rörelsesegment före sammanslagning.

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH IKRAFTTRÄDANDE

| 140E | Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 80 (b) ändrades. Ett företag ska tillämpa ändringen framåtriktat för räkenskapsår som börjar 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

140E

Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 80 (b) ändrades. Ett företag ska tillämpa ändringen framåtriktat för räkenskapsår som börjar 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

Ändring i IAS 38 Immateriella tillgångar

Punkterna 36, 37, 40, 41 och 130C ändras och punkt 130E läggs till.

REDOVISNING OCH VÄRDERING

Anskaffning som del av ett rörelseförvärv

Beräkning av verkligt värde av en immateriell tillgång som förvärvats genom ett rörelseförvärv

| 36 | En immateriell tillgång som förvärvas genom ett företagsförvärv kan vara avskiljbar, dock bara tillsammans med ett tillhörande kontrakt eller en identifierbar tillgång eller skuld. I dessa fall redovisar förvärvaren den immateriella tillgången skilt från goodwill, men tillsammans med den tillhörande posten. |
| --- | --- |

36

En immateriell tillgång som förvärvas genom ett företagsförvärv kan vara avskiljbar, dock bara tillsammans med ett tillhörande kontrakt eller en identifierbar tillgång eller skuld. I dessa fall redovisar förvärvaren den immateriella tillgången skilt från goodwill, men tillsammans med den tillhörande posten.

| 37 | Förvärvaren kan redovisa en grupp av kompletterande immateriella tillgångar, förutsatt att de enskilda tillgångarna i gruppen har likartad ekonomisk livslängd. Som exempel kan nämnas att termen ”varumärke” ofta används både för att beteckna ett inregistrerat varunamn och som sammanfattning av den märkesidentitet som byggts upp genom olika åtgärder. Det senare är dock ett allmänt marknadsföringsbegrepp som normalt avser en grupp inbördes kompletterande tillgångar, som det inregistrerade varumärket (servicemärket) och motsvarande handelsnamn, modeller, recept och know-. |
| --- | --- |

37

Förvärvaren kan redovisa en grupp av kompletterande immateriella tillgångar, förutsatt att de enskilda tillgångarna i gruppen har likartad ekonomisk livslängd. Som exempel kan nämnas att termen ”varumärke” ofta används både för att beteckna ett inregistrerat varunamn och som sammanfattning av den märkesidentitet som byggts upp genom olika åtgärder. Det senare är dock ett allmänt marknadsföringsbegrepp som normalt avser en grupp inbördes kompletterande tillgångar, som det inregistrerade varumärket (servicemärket) och motsvarande handelsnamn, modeller, recept och know-.

| 40 | Om det inte finns någon aktiv marknad för en tillgång, är dess verkliga värde det belopp som företaget vid förvärvstidpunkten skulle ha betalat för tillgången i en transaktion mellan kunniga och intresserade parter som är oberoende av varandra, baserat på bästa tillgängliga information. När detta belopp fastställs, beaktar företaget utfallet av nyligen genomförda transaktioner med likartade tillgångar. Exempelvis kan ett företag använda nyckeltal som återspeglar aktuella marknadstransaktioner i förhållande till faktorer som styr tillgångens lönsamhet (exempelvis intäkter, rörelseresultat eller resultat före räntor, skatt och avskrivningar). |
| --- | --- |

40

Om det inte finns någon aktiv marknad för en tillgång, är dess verkliga värde det belopp som företaget vid förvärvstidpunkten skulle ha betalat för tillgången i en transaktion mellan kunniga och intresserade parter som är oberoende av varandra, baserat på bästa tillgängliga information. När detta belopp fastställs, beaktar företaget utfallet av nyligen genomförda transaktioner med likartade tillgångar. Exempelvis kan ett företag använda nyckeltal som återspeglar aktuella marknadstransaktioner i förhållande till faktorer som styr tillgångens lönsamhet (exempelvis intäkter, rörelseresultat eller resultat före räntor, skatt och avskrivningar).

| 41 | Företag som köper och säljer immateriella tillgångar kan ha utvecklat metoder för att indirekt uppskatta tillgångarnas verkliga värden. Dessa metoder kan användas vid första beräkningen av en immateriell tillgång förvärvad i ett rörelseförvärv om syftet med dem är att fastställa verkligt värde och om metoderna återspeglar aktuella transaktioner och beräkningssätt i den bransch till vilken tillgången hör. Metoderna innefattar exempelvis att






  a) | diskontera uppskattade framtida nettobetalningar från tillgången |
| --- | --- | --- |

41

Företag som köper och säljer immateriella tillgångar kan ha utvecklat metoder för att indirekt uppskatta tillgångarnas verkliga värden. Dessa metoder kan användas vid första beräkningen av en immateriell tillgång förvärvad i ett rörelseförvärv om syftet med dem är att fastställa verkligt värde och om metoderna återspeglar aktuella transaktioner och beräkningssätt i den bransch till vilken tillgången hör. Metoderna innefattar exempelvis att

a)

diskontera uppskattade framtida nettobetalningar från tillgången

| b) | uppskatta de kostnader företaget undviker genom att äga den immateriella tillgången och inte behöva






  i) | Begära tillstånd från en annan part i en transaktion som bygger på affärsmässiga grunder (som i royaltykassaflödesmetoden, genom att använda diskonterade nettokassaflöden), eller |
| --- | --- | --- |

b)

uppskatta de kostnader företaget undviker genom att äga den immateriella tillgången och inte behöva

i)

Begära tillstånd från en annan part i en transaktion som bygger på affärsmässiga grunder (som i royaltykassaflödesmetoden, genom att använda diskonterade nettokassaflöden), eller

| ii) | återskapa eller ersätta den (som i metoden som bygger på återanskaffningsvärde). |
| --- | --- |

ii)

återskapa eller ersätta den (som i metoden som bygger på återanskaffningsvärde).

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH IKRAFTTRÄDANDE

| 130C | IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) innebar att punkterna 12, 33–35, 68, 69, 94 och 130 ändrades, att punkterna 38 och 129 ströks och att punkt 115A lades till. Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 36 och 37 ändrades. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar framåtriktat för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Därför ska belopp som redovisats för immateriella tillgångar och goodwill i tidigare rörelseförvärv inte justeras. Om ett företag tillämpar IFRS 3 (omarbetad 2008) för en tidigare period ska det tillämpa ändringarna även för denna tidigare period och upplysa om detta. |
| --- | --- |

130C

IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) innebar att punkterna 12, 33–35, 68, 69, 94 och 130 ändrades, att punkterna 38 och 129 ströks och att punkt 115A lades till. Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 36 och 37 ändrades. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar framåtriktat för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Därför ska belopp som redovisats för immateriella tillgångar och goodwill i tidigare rörelseförvärv inte justeras. Om ett företag tillämpar IFRS 3 (omarbetad 2008) för en tidigare period ska det tillämpa ändringarna även för denna tidigare period och upplysa om detta.

| 130E | Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 40 och 41 ändrades. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar framåtriktat för räkenskapsår som börjar 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

130E

Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 40 och 41 ändrades. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar framåtriktat för räkenskapsår som börjar 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

Ändring i IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering

Punkterna 2 g, 80, 97, 100 och 108C ändras och punkt 103K läggs till.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 2 | Denna standard ska tillämpas av alla företag för alla typer av finansiella instrument, förutom







  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2

a)

...

| g) | alla terminskontrakt mellan en förvärvare och en säljande aktieägare om köp eller försäljning av ett förvärvsobjekt som kommer att leda till ett rörelseförvärv vid en framtida förvärvstidpunkt. Löptiden för terminskontraktet ska inte överstiga en period som normalt rimligen kan krävas för att inhämta nödvändiga godkännanden och kunna slutföra affären. |
| --- | --- |

g)

alla terminskontrakt mellan en förvärvare och en säljande aktieägare om köp eller försäljning av ett förvärvsobjekt som kommer att leda till ett rörelseförvärv vid en framtida förvärvstidpunkt. Löptiden för terminskontraktet ska inte överstiga en period som normalt rimligen kan krävas för att inhämta nödvändiga godkännanden och kunna slutföra affären.

| h) | ... |
| --- | --- |

h)

...

SÄKRING

Säkrade poster

Poster som uppfyller villkoren för att vara säkrade poster

| 80 | När det gäller säkringsredovisning kan endast tillgångar, skulder, bindande åtaganden och mycket sannolika prognostiserade transaktioner som innefattar en extern part identifieras som säkrade poster. Därmed följer att säkringsredovisning kan tillämpas på transaktioner mellan företag i samma koncern endast i de enskilda eller separata finansiella rapporterna för dessa företag och inte i koncernens konsoliderade redovisning. Ett undantag är ... |
| --- | --- |

80

När det gäller säkringsredovisning kan endast tillgångar, skulder, bindande åtaganden och mycket sannolika prognostiserade transaktioner som innefattar en extern part identifieras som säkrade poster. Därmed följer att säkringsredovisning kan tillämpas på transaktioner mellan företag i samma koncern endast i de enskilda eller separata finansiella rapporterna för dessa företag och inte i koncernens konsoliderade redovisning. Ett undantag är ...

Säkringsredovisning

Säkring av kassaflöden

| 97 | Om en säkring av en prognostiserad transaktion senare leder till redovisning av en finansiell tillgång eller en finansiell skuld, ska de hänförliga vinster eller förluster som redovisats i övrigt totalresultat enligt punkt 95 omklassificeras från eget kapital till resultat som en omklassificeringsjustering (se IAS 1 (enligt omarbetning 2007)) under samma period eller samma perioder under vilken eller vilka de säkrade prognostiserade kassaflödena påverkar resultatet (såsom i de perioder där ränteintäkt eller räntekostnad redovisas). Om ett företag förväntar sig att en förlust som redovisats i övrigt totalresultat, helt eller delvis, inte kommer att återvinnas under en eller flera framtida perioder ska det emellertid omklassificera det belopp som inte väntas bli återvunnet som en omklassificeringsjustering och redovisa det i resultatet. |
| --- | --- |

97

| 100 | För kassaflödessäkringar som inte omfattas av punkt 97 och 98, ska belopp som redovisats i övrigt totalresultat omklassificeras från eget kapital och till resultat som en omklassificeringsjustering (se IAS 1 (enligt omarbetning 2007)) under samma period eller perioder som de säkrade prognostiserade kassaflödena påverkar resultatet (exempelvis när en prognostiserad försäljning inträffar). |
| --- | --- |

100

IKRAFTTRÄDANDE OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 103K | Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 2 (g), 97, 100 och VT30 (g) ändrades. Ett företag ska tillämpa ändringarna i punkterna 2 (g), 97 och 100 på alla kontrakt som inte har löpt ut för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Ett företag ska tillämpa ändringarna i punkt VT30 (g) för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

103K

Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 innebar att punkt 2 (g), 97, 100 och VT30 (g) ändrades. Ett företag ska tillämpa ändringarna i punkterna 2 (g), 97 och 100 på alla kontrakt som inte har löpt ut för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Ett företag ska tillämpa ändringarna i punkt VT30 (g) för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringen för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

| 108C | Punkterna 9, 73 och VT8 ändrades och punkt 50A lades till i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i maj 2008. Punkt 80 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2009 eller senare. Ett företag ska tillämpa ändringarna i punkterna 9 och 50A från det datum och på det sätt som det tillämpade ändringarna från 2005 i punkt 105A. Tidigare tillämpning av samtliga ändringar är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

108C

Punkterna 9, 73 och VT8 ändrades och punkt 50A lades till i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i maj 2008. Punkt 80 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa dessa ändringar för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2009 eller senare. Ett företag ska tillämpa ändringarna i punkterna 9 och 50A från det datum och på det sätt som det tillämpade ändringarna från 2005 i punkt 105A. Tidigare tillämpning av samtliga ändringar är tillåten. Om ett företag tillämpar ändringarna för en tidigare period ska det lämna upplysning om detta.

Ändring i vägledning vid tillämpning till IAS 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering

Punkt VT30 (g) ändras.

INBÄDDADE DERIVAT (PUNKTERNA 10–13)

| VT30 | Ett inbäddat derivats ekonomiska egenskaper och risker är inte nära förknippade med värdkontraktet (punkt 11 (a)) i följande exempel. I dessa redovisar ett företag, förutsatt att villkoren i punkt 11 (b) och (c) är uppfyllda, enligt denna standard det inbäddade derivatet separat från värdkontraktet:
  ...






  g) | En köpoption, säljoption, eller en option med rätt till förtida inlösen som är inbäddad i ett värdskuldavtal eller värdförsäkringsavtal är inte nära förknippad med värdkontraktet såvida inte






  i) | optionens lösenpris är nästan lika stort vid varje lösendatum som det upplupna anskaffningsvärdet för värdskuldinstrumentet eller det redovisade värdet på värdförsäkringsavtalet, eller |
| --- | --- | --- | --- |

VT30

Ett inbäddat derivats ekonomiska egenskaper och risker är inte nära förknippade med värdkontraktet (punkt 11 (a)) i följande exempel. I dessa redovisar ett företag, förutsatt att villkoren i punkt 11 (b) och (c) är uppfyllda, enligt denna standard det inbäddade derivatet separat från värdkontraktet:

...

g)

En köpoption, säljoption, eller en option med rätt till förtida inlösen som är inbäddad i ett värdskuldavtal eller värdförsäkringsavtal är inte nära förknippad med värdkontraktet såvida inte

i)

optionens lösenpris är nästan lika stort vid varje lösendatum som det upplupna anskaffningsvärdet för värdskuldinstrumentet eller det redovisade värdet på värdförsäkringsavtalet, eller

| ii) | lösenpriset för en option med rätt till förtida inlösen ersätter långivaren med ett belopp upp till det ungefärliga nuvärdet för den förlorade räntan avseende värdkontraktets återstående löptid. Förlorad ränta är produkten av det förutbetalda kapitalbeloppet multiplicerat med räntedifferensen. Räntedifferensen är den del av effektivräntesatsen för värdkontraktet som överstiger den effektivräntesats företaget skulle erhålla per datumet för den förtida inbetalningen om det återinvesterade det förutbetalda kapitalbeloppet i ett liknande kontrakt under värdkontraktets återstående löptid. |
| --- | --- |

ii)

lösenpriset för en option med rätt till förtida inlösen ersätter långivaren med ett belopp upp till det ungefärliga nuvärdet för den förlorade räntan avseende värdkontraktets återstående löptid. Förlorad ränta är produkten av det förutbetalda kapitalbeloppet multiplicerat med räntedifferensen. Räntedifferensen är den del av effektivräntesatsen för värdkontraktet som överstiger den effektivräntesats företaget skulle erhålla per datumet för den förtida inbetalningen om det återinvesterade det förutbetalda kapitalbeloppet i ett liknande kontrakt under värdkontraktets återstående löptid.

Bedömningen av huruvida köp- eller säljoptionen är nära förknippad med värdskuldavtalet görs innan egetkapitalinstrumentet skiljs av enligt IAS 32.

| h) | ... |
| --- | --- |

h)

...

Ändring i IFRIC 9 Ny bedömning av inbäddade derivat

Punkt 5 ändras och punkt 11 läggs till.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 5 | Denna tolkning tillämpas inte på inbäddade derivat i kontrakt som förvärvats






  a) | i ett rörelseförvärv (enligt definition i IFRS 3 Rörelseförvärv enligt omarbetning 2008) |
| --- | --- | --- |

5

Denna tolkning tillämpas inte på inbäddade derivat i kontrakt som förvärvats

a)

i ett rörelseförvärv (enligt definition i IFRS 3 Rörelseförvärv enligt omarbetning 2008)

| b) | i ett rörelseförvärv som inbegriper företag eller verksamheter under samma bestämmande inflytande enligt beskrivning i punkt B1–B4 i IFRS 3 (omarbetad 2008) |
| --- | --- |

b)

i ett rörelseförvärv som inbegriper företag eller verksamheter under samma bestämmande inflytande enligt beskrivning i punkt B1–B4 i IFRS 3 (omarbetad 2008)

| c) | vid bildandet av en joint venture enligt definition i IAS 31 Andelar i joint ventures |
| --- | --- |

c)

vid bildandet av en joint venture enligt definition i IAS 31 Andelar i joint ventures

eller den möjliga nya bedömningen av dem per förvärvstidpunkten. (1)

IKRAFTTRÄDANDE OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

| 11 | Punkt 5 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen framåtriktat för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Om ett företag tillämpar IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) för en tidigare period ska det tillämpa ändringen även för denna tidigare period och upplysa om detta. |
| --- | --- |

11

Punkt 5 ändrades i och med Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009. Ett företag ska tillämpa ändringen framåtriktat för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Om ett företag tillämpar IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) för en tidigare period ska det tillämpa ändringen även för denna tidigare period och upplysa om detta.

Ändring i IFRIC-tolkning 16 Säkringar av nettoinvesteringar i en utlandsverksamhet

Punkt 14 och 18 ändras.

BESLUT

Var säkringsinstrumentet kan innehas

| 14 | Ett derivatinstrument eller ett instrument som inte är ett derivat (eller en kombination av derivatinstrument och instrument som inte är derivat) kan identifieras som ett säkringsinstrument i en säkring av en nettoinvestering i ett utlandsverksamhet. Säkringsinstrumentet eller säkringsinstrumenten kan innehas av vilket eller vilka företag som helst i koncernen så länge kraven på identifiering, dokumentation och effektivitet i IAS 39, punkt 88, som avser en säkring av en nettoinvestering, är uppfyllda. I synnerhet ska koncernens säkringsstrategi tydligt dokumenteras på grund av möjligheten till olika identifieringar på olika nivåer i koncernen. |
| --- | --- |

14

Ett derivatinstrument eller ett instrument som inte är ett derivat (eller en kombination av derivatinstrument och instrument som inte är derivat) kan identifieras som ett säkringsinstrument i en säkring av en nettoinvestering i ett utlandsverksamhet. Säkringsinstrumentet eller säkringsinstrumenten kan innehas av vilket eller vilka företag som helst i koncernen så länge kraven på identifiering, dokumentation och effektivitet i IAS 39, punkt 88, som avser en säkring av en nettoinvestering, är uppfyllda. I synnerhet ska koncernens säkringsstrategi tydligt dokumenteras på grund av möjligheten till olika identifieringar på olika nivåer i koncernen.

IKRAFTTRÄDANDE

| 18 | Ett företag ska tillämpa denna tolkning för räkenskapsår som börjar den 1 oktober 2008 eller senare. Ett företag ska tillämpa ändringen i punkt 14 som gjordes i Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning av båda är tillåten. Om ett företag tillämpar denna tolkning för en period som börjar före den 1 oktober 2008, eller ändringen i punkt 14 före den 1 juli 2009, ska företaget lämna upplysning om detta. |
| --- | --- |

18

Ett företag ska tillämpa denna tolkning för räkenskapsår som börjar den 1 oktober 2008 eller senare. Ett företag ska tillämpa ändringen i punkt 14 som gjordes i Förbättringar av IFRS som utfärdades i april 2009 för räkenskapsår som börjar den 1 juli 2009 eller senare. Tidigare tillämpning av båda är tillåten. Om ett företag tillämpar denna tolkning för en period som börjar före den 1 oktober 2008, eller ändringen i punkt 14 före den 1 juli 2009, ska företaget lämna upplysning om detta.

---

(1)  IFRS 3 (enligt omarbetning 2008) behandlar förvärvet av kontrakt med inbäddade derivat i ett rörelseförvärv.

---

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/42

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 244/2010

av den 23 mars 2010

om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på IFRS (International Financial Reporting Standard) 2

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens fuktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpningen av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1126/2008 (2) antogs vissa internationella standarder och tolkningar som förelåg per den 15 oktober 2008.

| (2) | Den 18 juni 2009 offentliggjorde IASB (International Accounting Standards Board) ändringar i IFRS (International Financial Reporting Standard) 2 – Aktierelaterade ersättningar, nedan kallade ändring i IFRS-2. Ändringarna i IFRS 2 förtydligar hur man bör redovisa aktierelaterade transaktioner där varu- eller tjänsteleverantören får ersättning i kontanter och ett annat koncernföretag har ådragit sig förpliktelsen (koncerninterna aktierelaterade ersättningar som reglerats med kontanter). |
| --- | --- |

(2)

Den 18 juni 2009 offentliggjorde IASB (International Accounting Standards Board) ändringar i IFRS (International Financial Reporting Standard) 2 – Aktierelaterade ersättningar, nedan kallade ändring i IFRS-2. Ändringarna i IFRS 2 förtydligar hur man bör redovisa aktierelaterade transaktioner där varu- eller tjänsteleverantören får ersättning i kontanter och ett annat koncernföretag har ådragit sig förpliktelsen (koncerninterna aktierelaterade ersättningar som reglerats med kontanter).

| (3) | Överläggningarna med EFRAG:s (European Financial Reporting Advisory Group) tekniska expertgrupp ger stöd för att IFRS 2 uppfyller de tekniska kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. I enlighet med kommissionens beslut 2006/505/EG av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder med uppgift att bistå kommissionen med yttranden om objektiviteten och opartiskheten i rekommendationerna (3) från European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) har granskningsgruppen för redovisningsstandarder granskat EFRAG:s rekommendation om godkännande och meddelat Europeiska kommissionen att den är välavvägd och objektiv. |
| --- | --- |

(3)

Överläggningarna med EFRAG:s (European Financial Reporting Advisory Group) tekniska expertgrupp ger stöd för att IFRS 2 uppfyller de tekniska kriterier för antagande som anges i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002. I enlighet med kommissionens beslut 2006/505/EG av den 14 juli 2006 om inrättande av en granskningsgrupp för redovisningsstandarder med uppgift att bistå kommissionen med yttranden om objektiviteten och opartiskheten i rekommendationerna (3) från European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG) har granskningsgruppen för redovisningsstandarder granskat EFRAG:s rekommendation om godkännande och meddelat Europeiska kommissionen att den är välavvägd och objektiv.

| (4) | Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1126/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från Föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från Föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1126/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | International Financial Reporting Standard 2 – Aktierelaterade ersättningar ska ändras i enlighet med de ändringar i IFRS 2 – Aktierelaterade ersättningar, som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

1.

International Financial Reporting Standard 2 – Aktierelaterade ersättningar ska ändras i enlighet med de ändringar i IFRS 2 – Aktierelaterade ersättningar, som anges i bilagan till denna förordning.

| 2. | Tolkning 8 och 11 från International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) utgår. |
| --- | --- |

2.

Tolkning 8 och 11 från International Financial Reporting Interpretations Committee (IFRIC) utgår.

Artikel 2

Alla företag ska tillämpa ändringarna, enligt bilagan till denna förordning, senast från och med den första dagen av det första räkenskapsår som inleds efter den 31 december 2009.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

BILAGA

INTERNATIONELLA REDOVISNINGSSTANDARDER

| IFRS 2 | Ändringar i IFRS 2 Aktierelaterade ersättningar |
| --- | --- |

IFRS 2

Ändringar i IFRS 2 Aktierelaterade ersättningar

”Mångfaldigande tillåts inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Alla rättigheter förbehålles utanför EES, med undantag för rätten att mångfaldiga för enskilt bruk eller annars i överensstämmelse med god sed. Ytterligare uppgifter kan fås från IASB:s webbplats www.iasb.org.”

Ändringar i IFRS 2 Aktierelaterade ersättningar

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Punkt 2 ändras, punkt 3 stryks och punkt 3A läggs till.

| 2 | Företag ska tillämpa IFRS 2 på alla aktierelaterade ersättningar, oberoende av om företaget kan identifiera antingen vissa eller alla erhållna varor eller tjänster, inbegripet






  a) | aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument, |
| --- | --- | --- |

2

Företag ska tillämpa IFRS 2 på alla aktierelaterade ersättningar, oberoende av om företaget kan identifiera antingen vissa eller alla erhållna varor eller tjänster, inbegripet

a)

aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument,

| b) | aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter, och |
| --- | --- |

b)

aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter, och

| c) | transaktioner där företaget erhåller eller köper varor eller tjänster under avtalsvillkor som innebär att antingen företaget eller leverantören av dessa varor eller tjänster har möjlighet att välja om företaget ska reglera transaktionen med kontanter (eller andra tillgångar) eller genom emission av egetkapitalinstrument, |
| --- | --- |

c)

transaktioner där företaget erhåller eller köper varor eller tjänster under avtalsvillkor som innebär att antingen företaget eller leverantören av dessa varor eller tjänster har möjlighet att välja om företaget ska reglera transaktionen med kontanter (eller andra tillgångar) eller genom emission av egetkapitalinstrument,

förutom enligt vad som anges i punkterna 3A–6. I avsaknad av identifierbara varor eller tjänster kan andra sakförhållanden utvisa att varor eller tjänster har erhållits (eller kommer att erhållas), varvid IFRS 2 är tillämplig.

| 3 | [Struken] |
| --- | --- |

3

[Struken]

| 3A | En aktierelaterad ersättning får regleras av annat koncernföretag (eller aktieägare i ett koncernföretag) för det företag som erhåller eller förvärvar varorna eller tjänsterna. Punkt 2 är också tillämplig på företag som






  a) | erhåller varor eller tjänster när ett annat koncernföretag (eller aktieägare i ett koncernföretag) ska reglera den aktierelaterade ersättningen, eller |
| --- | --- | --- |

3A

En aktierelaterad ersättning får regleras av annat koncernföretag (eller aktieägare i ett koncernföretag) för det företag som erhåller eller förvärvar varorna eller tjänsterna. Punkt 2 är också tillämplig på företag som

a)

erhåller varor eller tjänster när ett annat koncernföretag (eller aktieägare i ett koncernföretag) ska reglera den aktierelaterade ersättningen, eller

| b) | ska reglera en aktierelaterad ersättning när ett annat koncernföretag erhåller varorna eller tjänsterna |
| --- | --- |

b)

ska reglera en aktierelaterad ersättning när ett annat koncernföretag erhåller varorna eller tjänsterna

om inte överföringen uppenbarligen har ett annat syfte än betalning av varor eller tjänster som levereras till det företag som erhåller dem.

AKTIERELATERADE ERSÄTTNINGAR SOM REGLERAS MED EGETKAPITALINSTRUMENT

Punkt 13A läggs till med följande ordalydelse.

Översikt

| 13A | I det fall en identifierbar (eventuellt) erhållen ersättning förefaller understiga det verkliga värdet på de erbjudna egetkapitalinstrumenten eller skuldförpliktelsen, ska detta sakförhållande anses indikera att annan ersättning (dvs. icke identifierbara varor eller tjänster) har erhållits av företaget (eller kommer att erhållas). Ett företag ska i enlighet med IFRS 2 värdera identifierbara varor eller tjänster som det erhåller. Ett företag ska värdera de icke identifierbara varor eller tjänster det erhållit (eller kommer att erhålla) som skillnaden mellan den aktiebaserade ersättningens verkliga värde och det verkliga värdet på identifierbara varor eller tjänster som erhållits (eller kommer att erhållas). De icke identifierbara varor eller tjänster som företaget erhållit ska värderas vid tilldelningstidpunkten. Vid likvida transaktioner ska skulden dock omvärderas vid varje rapporttillfälle tills den reglerats i enlighet med punkterna 30–33. |
| --- | --- |

13A

I det fall en identifierbar (eventuellt) erhållen ersättning förefaller understiga det verkliga värdet på de erbjudna egetkapitalinstrumenten eller skuldförpliktelsen, ska detta sakförhållande anses indikera att annan ersättning (dvs. icke identifierbara varor eller tjänster) har erhållits av företaget (eller kommer att erhållas). Ett företag ska i enlighet med IFRS 2 värdera identifierbara varor eller tjänster som det erhåller. Ett företag ska värdera de icke identifierbara varor eller tjänster det erhållit (eller kommer att erhålla) som skillnaden mellan den aktiebaserade ersättningens verkliga värde och det verkliga värdet på identifierbara varor eller tjänster som erhållits (eller kommer att erhållas). De icke identifierbara varor eller tjänster som företaget erhållit ska värderas vid tilldelningstidpunkten. Vid likvida transaktioner ska skulden dock omvärderas vid varje rapporttillfälle tills den reglerats i enlighet med punkterna 30–33.

Aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag

Efter punkt 43 läggs en rubrik och punkterna 43A–43D till.

AKTIERELATERADE ERSÄTTNINGAR MELLAN KONCERNFÖRETAG (ÄNDRINGAR 2009)

| 43A | För aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag i dessas enskilda eller separata finansiella rapporter ska företaget som erhåller varorna eller tjänsterna värdera dessa som en aktierelaterad ersättning som antingen reglerats med egetkapitalinstrument eller med kontanter, där följande värderas:






  a) | Naturen av tilldelningarna som tilldelats, och |
| --- | --- | --- |

43A

För aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag i dessas enskilda eller separata finansiella rapporter ska företaget som erhåller varorna eller tjänsterna värdera dessa som en aktierelaterad ersättning som antingen reglerats med egetkapitalinstrument eller med kontanter, där följande värderas:

a)

Naturen av tilldelningarna som tilldelats, och

| b) | dess egna rättigheter och förpliktelser. |
| --- | --- |

b)

dess egna rättigheter och förpliktelser.

Beloppet som redovisas av företaget som erhåller varorna eller tjänsterna kan avvika från beloppet som redovisas av koncernen eller av annat koncernföretag som reglerar den aktierelaterade ersättningen.

| 43B | Företaget som erhåller varorna eller tjänsterna ska värdera de erhållna varorna eller tjänsterna som en aktierelaterad ersättning som regleras med egetkapitalinstrument när






  a) | tilldelningarna som tilldelats är dess egna egetkapitalinstrument, eller |
| --- | --- | --- |

43B

Företaget som erhåller varorna eller tjänsterna ska värdera de erhållna varorna eller tjänsterna som en aktierelaterad ersättning som regleras med egetkapitalinstrument när

a)

tilldelningarna som tilldelats är dess egna egetkapitalinstrument, eller

| b) | företaget inte har någon förpliktelse att reglera den aktierelaterade ersättningen. |
| --- | --- |

b)

företaget inte har någon förpliktelse att reglera den aktierelaterade ersättningen.

Företaget ska senare bara omvärdera sådan aktierelaterad ersättning som reglerats med egetkapitalinstrument, om intjäningsvillkor som inte utgör marknadsvillkor förändras enligt punkterna 19–21. I övriga fall ska företaget som erhåller varorna eller tjänsterna värdera de erhållna varorna eller tjänsterna som en aktierelaterad ersättning som reglerats med kontanter.

| 43C | Det företag som reglerar en aktierelaterad ersättning när annat koncernföretag erhåller varorna eller tjänsterna ska bara redovisa transaktionen som en aktierelaterad ersättning som reglerats med egetkapitalinstrument, om den reglerats med företagets egna egetkapitalinstrument. I annat fall ska transaktionen redovisas som en aktierelaterad ersättning som reglerats med kontanter. |
| --- | --- |

43C

Det företag som reglerar en aktierelaterad ersättning när annat koncernföretag erhåller varorna eller tjänsterna ska bara redovisa transaktionen som en aktierelaterad ersättning som reglerats med egetkapitalinstrument, om den reglerats med företagets egna egetkapitalinstrument. I annat fall ska transaktionen redovisas som en aktierelaterad ersättning som reglerats med kontanter.

| 43D | Vissa koncerntransaktioner innebär återbetalningar som kräver att ett koncernföretag betalar ett annat för de aktierelaterade ersättningarna till leverantörerna av varorna eller tjänsterna. I sådana fall ska det företag som erhåller varorna eller tjänsterna redovisa den aktierelaterade ersättningen enligt punkt 43B, oavsett koncerninternt avtal om återbetalning. |
| --- | --- |

43D

Vissa koncerntransaktioner innebär återbetalningar som kräver att ett koncernföretag betalar ett annat för de aktierelaterade ersättningarna till leverantörerna av varorna eller tjänsterna. I sådana fall ska det företag som erhåller varorna eller tjänsterna redovisa den aktierelaterade ersättningen enligt punkt 43B, oavsett koncerninternt avtal om återbetalning.

IKRAFTTRÄDANDE

Efter punkt 63 läggs en rubrik och punkt 64 till.

| 63 | Företag ska för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare tillämpa följande ändringar genom Group Cash-settled Share-based Payment Transactions (Koncerninterna aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter) utfärdad i juni 2009, som omfattas av övergångsbestämmelserna i punkterna 53–59, i enlighet med IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel:






  a) | Ändringen av punkt 2, strykningen av punkt 3 och tillägget av punkterna 3A och 43A–43D samt punkterna B45, B47, B50, B54, B56–B58 och B60 i bilaga B beträffande redovisning av transaktioner mellan koncernföretag. |
| --- | --- | --- |

63

Företag ska för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2010 eller senare tillämpa följande ändringar genom Group Cash-settled Share-based Payment Transactions (Koncerninterna aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter) utfärdad i juni 2009, som omfattas av övergångsbestämmelserna i punkterna 53–59, i enlighet med IAS 8 Redovisningsprinciper, ändringar i uppskattningar och bedömningar samt fel:

a)

Ändringen av punkt 2, strykningen av punkt 3 och tillägget av punkterna 3A och 43A–43D samt punkterna B45, B47, B50, B54, B56–B58 och B60 i bilaga B beträffande redovisning av transaktioner mellan koncernföretag.

| b) | De omarbetade definitionerna i bilaga A av följande termer:






  — | Aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter |
| --- | --- | --- |

b)

De omarbetade definitionerna i bilaga A av följande termer:

—

Aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter

| — | Aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument |
| --- | --- |

—

Aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument

| — | Avtal om aktierelaterade ersättningar |
| --- | --- |

—

Avtal om aktierelaterade ersättningar

| — | Aktierelaterade ersättningar. |
| --- | --- |

—

Aktierelaterade ersättningar.

Om uppgifter för retroaktiv tillämpning saknas, ska företag i sina enskilda eller separata finansiella rapporter redovisa de belopp som tidigare redovisats i koncernredovisningen. Tidigare tillämpning är tillåten. Om ett företag tillämpar dessa ändringar på en period som börjar före den 1 januari 2010, ska det lämna upplysning om detta.

ÅTERKALLELSE AV TOLKNINGAR

| 64 | Group Cash-settled Share-based Payment Transactions (Koncerninterna aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter) utfärdad i juni 2009 ersätter IFRIC 8 Tillämpningsområde för IFRS 2 och IFRIC 11 IFRS 2 – Transaktioner med egna aktier, även koncerninterna. I det dokumentets ändringar ingick följande tidigare krav i IFRIC 8 och IFRIC 11:






  a) | Ändring av punkt 2 och tillägg av punkt 13A beträffande redovisning av transaktioner där företaget inte kan identifiera alla eller vissa av de erhållna varorna eller tjänsterna. Dessa krav tillämpades för räkenskapsår som började den 1 maj 2006 eller senare. |
| --- | --- | --- |

64

Group Cash-settled Share-based Payment Transactions (Koncerninterna aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter) utfärdad i juni 2009 ersätter IFRIC 8 Tillämpningsområde för IFRS 2 och IFRIC 11 IFRS 2 – Transaktioner med egna aktier, även koncerninterna. I det dokumentets ändringar ingick följande tidigare krav i IFRIC 8 och IFRIC 11:

a)

Ändring av punkt 2 och tillägg av punkt 13A beträffande redovisning av transaktioner där företaget inte kan identifiera alla eller vissa av de erhållna varorna eller tjänsterna. Dessa krav tillämpades för räkenskapsår som började den 1 maj 2006 eller senare.

| b) | Tillägg av punkterna B46, B48, B49, B51–B53, B55, B59 och B61 i bilaga B beträffande transaktioner mellan koncernföretag. Kraven tillämpades för räkenskapsår som började den 1 mars 2007 eller senare. |
| --- | --- |

b)

Tillägg av punkterna B46, B48, B49, B51–B53, B55, B59 och B61 i bilaga B beträffande transaktioner mellan koncernföretag. Kraven tillämpades för räkenskapsår som började den 1 mars 2007 eller senare.

Kraven tillämpades retroaktivt i enlighet med kraven i IAS 8, som omfattas av övergångsbestämmelserna till IFRS 2.

DEFINITIONER

I bilaga A ändras följande definitioner och en fotnot läggs till.

| aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter | Aktierelaterade ersättningar genom vilka företaget förvärvar varor eller tjänster genom att påta sig en förpliktelse att överföra kontanter eller andra tillgångar till leverantören av varorna eller tjänsterna mot belopp som baseras på kursen (eller värdet) på företagets eller annat koncernföretags egetkapitalinstrument (inklusive aktier eller aktieoptioner). |
| --- | --- |
| aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument | Aktierelaterade ersättningar där företaget






  a) | erhåller varor eller tjänster som ersättning för sina egna egetkapitalinstrument (inklusive aktier eller aktieoptioner), eller |

aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter

Aktierelaterade ersättningar genom vilka företaget förvärvar varor eller tjänster genom att påta sig en förpliktelse att överföra kontanter eller andra tillgångar till leverantören av varorna eller tjänsterna mot belopp som baseras på kursen (eller värdet) på företagets eller annat koncernföretags egetkapitalinstrument (inklusive aktier eller aktieoptioner).

aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument

Aktierelaterade ersättningar där företaget

a)

erhåller varor eller tjänster som ersättning för sina egna egetkapitalinstrument (inklusive aktier eller aktieoptioner), eller

| b) | erhåller varor eller tjänster men utan förpliktelse att reglera transaktionen med leverantören. |
| --- | --- |

b)

erhåller varor eller tjänster men utan förpliktelse att reglera transaktionen med leverantören.

avtal om aktierelaterade ersättningar

Ett avtal mellan företaget (eller annat koncernföretag (1) eller aktieägare i annat koncernföretag) och en annan part (inklusive en anställd) som berättigar den andra parten att erhålla

| a) | kontanter eller andra tillgångar från företaget för belopp baserade på kursen (eller värdet) på företagets eller annat koncernföretags egetkapitalinstrument (inklusive aktier eller aktieoptioner), eller |
| --- | --- |

a)

kontanter eller andra tillgångar från företaget för belopp baserade på kursen (eller värdet) på företagets eller annat koncernföretags egetkapitalinstrument (inklusive aktier eller aktieoptioner), eller

| b) | företagets eller annat koncernföretags egetkapitalinstrument (inklusive aktier eller aktieoptioner), |
| --- | --- |

b)

företagets eller annat koncernföretags egetkapitalinstrument (inklusive aktier eller aktieoptioner),

under förutsättning att eventuella angivna intjäningsvillkor är uppfyllda.

aktierelaterade ersättningar

En transaktion där företaget

| a) | erhåller varor eller tjänster från dessas leverantör (inklusive en anställd) genom ett avtal om aktierelaterade ersättningar, eller |
| --- | --- |

a)

erhåller varor eller tjänster från dessas leverantör (inklusive en anställd) genom ett avtal om aktierelaterade ersättningar, eller

| b) | förpliktigas att reglera transaktionen med leverantören genom ett avtal om aktierelaterade ersättningar när ett annat koncernföretag erhåller varorna eller tjänsterna. |
| --- | --- |

b)

förpliktigas att reglera transaktionen med leverantören genom ett avtal om aktierelaterade ersättningar när ett annat koncernföretag erhåller varorna eller tjänsterna.

TILLÄMPNINGSOMRÅDE FÖR IFRS 2

I bilaga B Vägledning vid tillämpning läggs en rubrik och punkterna B45–B61 till.

Aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag (ändringar 2009)

| B45 | I punkterna 43A–43C behandlas redovisningen av aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag i respektive företags enskilda eller separata finansiella rapporter. I punkterna B46–B61 tolkas hur kraven i punkterna 43A–43C ska tillämpas. Enligt punkt 43D kan aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag ske av flera skäl beroende på fakta och omständigheter. Därför är denna tolkning inte uttömmande och det antas att när företaget som erhåller varorna eller tjänsterna inte åläggs reglera transaktionen, utgör den ett moderföretags tillskott av eget kapital till dotterföretaget, oberoende av återbetalningsavtal inom koncernen. |
| --- | --- |

B45

I punkterna 43A–43C behandlas redovisningen av aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag i respektive företags enskilda eller separata finansiella rapporter. I punkterna B46–B61 tolkas hur kraven i punkterna 43A–43C ska tillämpas. Enligt punkt 43D kan aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag ske av flera skäl beroende på fakta och omständigheter. Därför är denna tolkning inte uttömmande och det antas att när företaget som erhåller varorna eller tjänsterna inte åläggs reglera transaktionen, utgör den ett moderföretags tillskott av eget kapital till dotterföretaget, oberoende av återbetalningsavtal inom koncernen.

| B46 | Även om denna tolkning inriktas på transaktioner med anställda, är den också tillämplig på liknande aktierelaterade ersättningar till sådana leverantörer av varor eller tjänster som inte är anställda. Det kan föreligga ett avtal mellan ett moderföretag och dess dotterföretag, enligt vilket dotterföretaget ska betala moderföretaget för dess tillhandahållande av egetkapitalinstrument till de anställda. I tolkningen nedan behandlas inte hur ett sådant koncerninternt avtal om ersättningar ska redovisas. |
| --- | --- |

B46

Även om denna tolkning inriktas på transaktioner med anställda, är den också tillämplig på liknande aktierelaterade ersättningar till sådana leverantörer av varor eller tjänster som inte är anställda. Det kan föreligga ett avtal mellan ett moderföretag och dess dotterföretag, enligt vilket dotterföretaget ska betala moderföretaget för dess tillhandahållande av egetkapitalinstrument till de anställda. I tolkningen nedan behandlas inte hur ett sådant koncerninternt avtal om ersättningar ska redovisas.

| B47 | Det finns fyra vanligt förekommande frågor vid aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag. För att underlätta tolkas i exemplen nedan frågor om ett moderföretag och dess dotterföretag. |
| --- | --- |

B47

Det finns fyra vanligt förekommande frågor vid aktierelaterade ersättningar mellan koncernföretag. För att underlätta tolkas i exemplen nedan frågor om ett moderföretag och dess dotterföretag.

Avtal om aktierelaterade ersättningar som innefattar ett företags egna egetkapitalinstrument

| B48 | Den första frågan är huruvida enligt IFRS 2 nedanstående transaktioner med ett företags egna egetkapitalinstrument ska redovisas som om de reglerats med egetkapitalinstrument eller som om de reglerats med kontanter.






  a) | Ett företag tilldelar sina anställda rättigheter till företagets egetkapitalinstrument (exempelvis aktieoptioner) och väljer eller tvingas att köpa egetkapitalinstrument (dvs. egna aktier) från en annan part för att kunna fullgöra sina skyldigheter mot de anställda. |
| --- | --- | --- |

B48

Den första frågan är huruvida enligt IFRS 2 nedanstående transaktioner med ett företags egna egetkapitalinstrument ska redovisas som om de reglerats med egetkapitalinstrument eller som om de reglerats med kontanter.

a)

Ett företag tilldelar sina anställda rättigheter till företagets egetkapitalinstrument (exempelvis aktieoptioner) och väljer eller tvingas att köpa egetkapitalinstrument (dvs. egna aktier) från en annan part för att kunna fullgöra sina skyldigheter mot de anställda.

| b) | Ett företags anställda tilldelas rättigheter till företagets egetkapitalinstrument (exempelvis aktieoptioner) av antingen företaget självt eller av dess aktieägare, och företagets aktieägare tillhandahåller nödvändiga egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

b)

Ett företags anställda tilldelas rättigheter till företagets egetkapitalinstrument (exempelvis aktieoptioner) av antingen företaget självt eller av dess aktieägare, och företagets aktieägare tillhandahåller nödvändiga egetkapitalinstrument.

| B49 | Aktierelaterade ersättningar som innebär att ett företag erhåller tjänster som ersättning för sina egna egetkapitalinstrument skall det redovisa som om de reglerats med egetkapitalinstrument. Detta gäller oavsett om företaget väljer eller tvingas att köpa dessa egetkapitalinstrument från en annan part, för att kunna fullgöra sina förpliktelser mot de anställda enligt avtalet om aktierelaterade ersättningar. Det gäller också oavsett om






  a) | den anställdes rättigheter till företagets egetkapitalinstrument har tilldelats av företaget självt eller av dess aktieägare, eller om |
| --- | --- | --- |

B49

Aktierelaterade ersättningar som innebär att ett företag erhåller tjänster som ersättning för sina egna egetkapitalinstrument skall det redovisa som om de reglerats med egetkapitalinstrument. Detta gäller oavsett om företaget väljer eller tvingas att köpa dessa egetkapitalinstrument från en annan part, för att kunna fullgöra sina förpliktelser mot de anställda enligt avtalet om aktierelaterade ersättningar. Det gäller också oavsett om

a)

den anställdes rättigheter till företagets egetkapitalinstrument har tilldelats av företaget självt eller av dess aktieägare, eller om

| b) | avtalet om aktierelaterade ersättningar har reglerats av företaget självt eller av dess aktieägare. |
| --- | --- |

b)

avtalet om aktierelaterade ersättningar har reglerats av företaget självt eller av dess aktieägare.

| B50 | Om aktieägaren är skyldig att reglera transaktionen med sin investerares anställda, ska denne tillhandahålla sin investerares egetkapitalinstrument snarare än sina egna. Om aktieägaren tillhör samma koncern som sin investerare enligt punkt 43C, ska aktieägarens förpliktelse således redovisas i dennes separata finansiella rapporter i enlighet med reglerna för aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter och i dennes koncernredovisning i enlighet med reglerna för aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument |
| --- | --- |

B50

Om aktieägaren är skyldig att reglera transaktionen med sin investerares anställda, ska denne tillhandahålla sin investerares egetkapitalinstrument snarare än sina egna. Om aktieägaren tillhör samma koncern som sin investerare enligt punkt 43C, ska aktieägarens förpliktelse således redovisas i dennes separata finansiella rapporter i enlighet med reglerna för aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter och i dennes koncernredovisning i enlighet med reglerna för aktierelaterade ersättningar som regleras med egetkapitalinstrument

Avtal om aktierelaterade ersättningar som innefattar moderföretagets egetkapitalinstrument

| B51 | Den andra frågan gäller sådana aktierelaterade ersättningar mellan två eller flera företag inom samma koncern som inbegriper ett annat koncernföretags egetkapitalinstrument. Exempelvis tilldelas anställda i ett dotterföretag rättigheter till moderföretagets egetkapitalinstrument som ersättning för de tjänster som de tillhandahåller dotterföretaget. |
| --- | --- |

B51

Den andra frågan gäller sådana aktierelaterade ersättningar mellan två eller flera företag inom samma koncern som inbegriper ett annat koncernföretags egetkapitalinstrument. Exempelvis tilldelas anställda i ett dotterföretag rättigheter till moderföretagets egetkapitalinstrument som ersättning för de tjänster som de tillhandahåller dotterföretaget.

| B52 | Således avser denna andra fråga följande avtal om aktierelaterade ersättningar:






  a) | Ett moderföretag tilldelar rättigheter till sina egetkapitalinstrument direkt till ett dotterföretags anställda. Moderföretaget (inte dotterföretaget) är förpliktigat att tillhandahålla egetkapitalinstrumenten till dotterföretagets anställda. |
| --- | --- | --- |

B52

Således avser denna andra fråga följande avtal om aktierelaterade ersättningar:

a)

Ett moderföretag tilldelar rättigheter till sina egetkapitalinstrument direkt till ett dotterföretags anställda. Moderföretaget (inte dotterföretaget) är förpliktigat att tillhandahålla egetkapitalinstrumenten till dotterföretagets anställda.

| b) | Ett dotterföretag tilldelar till sina anställda rättigheter till moderföretagets egetkapitalinstrument. Dotterföretaget är förpliktigat att tillhandahålla egetkapitalinstrumenten till sina anställda. |
| --- | --- |

b)

Ett dotterföretag tilldelar till sina anställda rättigheter till moderföretagets egetkapitalinstrument. Dotterföretaget är förpliktigat att tillhandahålla egetkapitalinstrumenten till sina anställda.

Ett moderföretag tilldelar rättigheter till sina egetkapitalinstrument till ett dotterföretags anställda (punkt B52 a)

| B53 | Dotterföretaget är inte förpliktigat att tillhandahålla moderföretagets egetkapitalinstrument till dotterföretagets anställda. De tjänster som dotterföretagets anställda tillhandahåller det ska dotterföretaget i enlighet med punkt 43B således redovisa i enlighet med reglerna för aktierelaterad ersättning som reglerats med egetkapitalinstrument och redovisa en motsvarande ökning av det egna kapitalet som ett tillskott från moderföretaget. |
| --- | --- |

B53

Dotterföretaget är inte förpliktigat att tillhandahålla moderföretagets egetkapitalinstrument till dotterföretagets anställda. De tjänster som dotterföretagets anställda tillhandahåller det ska dotterföretaget i enlighet med punkt 43B således redovisa i enlighet med reglerna för aktierelaterad ersättning som reglerats med egetkapitalinstrument och redovisa en motsvarande ökning av det egna kapitalet som ett tillskott från moderföretaget.

| B54 | Moderföretaget är förpliktigat att reglera transaktionen med dotterföretagets anställda genom att tillhandahålla moderföretagets egna egetkapitalinstrument. I enlighet med punkt 43C ska således moderföretaget redovisa sin förpliktelse i enlighet med reglerna för aktierelaterad ersättning som reglerats med egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

B54

Moderföretaget är förpliktigat att reglera transaktionen med dotterföretagets anställda genom att tillhandahålla moderföretagets egna egetkapitalinstrument. I enlighet med punkt 43C ska således moderföretaget redovisa sin förpliktelse i enlighet med reglerna för aktierelaterad ersättning som reglerats med egetkapitalinstrument.

Ett dotterbolag tilldelar sina anställda rättigheter till sitt moderföretags egetkapitalinstrument (punkt B52 b)

| B55 | Eftersom dotterföretaget inte uppfyller något av kraven i punkt 43B, ska det redovisa transaktionen med sina anställda som reglerad med kontanter. Detta gäller oavsett hur dotterföretaget erhåller egetkapitalinstrumenten för att fullgöra sina förpliktelser mot sina anställda. |
| --- | --- |

B55

Eftersom dotterföretaget inte uppfyller något av kraven i punkt 43B, ska det redovisa transaktionen med sina anställda som reglerad med kontanter. Detta gäller oavsett hur dotterföretaget erhåller egetkapitalinstrumenten för att fullgöra sina förpliktelser mot sina anställda.

Avtal om aktierelaterade ersättningar som inbegriper kontantutbetalningar till anställda

| B56 | Den tredje frågan gäller hur ett företag som erhåller varor eller tjänster från sina leverantörer (inklusive personal) ska redovisa aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter, om företaget självt inte är förpliktigat att betala sina leverantörer. Tag exempelvis följande avtal där moderföretaget (inte företaget självt) är förpliktigat att göra de nödvändiga kontantutbetalningarna till företagets anställda:






  a) | Företagets anställda kommer att erhålla kontantutbetalningar relaterade till priset på företagets egetkapitalinstrument. |
| --- | --- | --- |

B56

Den tredje frågan gäller hur ett företag som erhåller varor eller tjänster från sina leverantörer (inklusive personal) ska redovisa aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter, om företaget självt inte är förpliktigat att betala sina leverantörer. Tag exempelvis följande avtal där moderföretaget (inte företaget självt) är förpliktigat att göra de nödvändiga kontantutbetalningarna till företagets anställda:

a)

Företagets anställda kommer att erhålla kontantutbetalningar relaterade till priset på företagets egetkapitalinstrument.

| b) | Företagets anställda kommer att få kontantutbetalningar relaterade till priset på moderföretagets egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

b)

Företagets anställda kommer att få kontantutbetalningar relaterade till priset på moderföretagets egetkapitalinstrument.

| B57 | Dotterföretaget är inte förpliktigat att reglera transaktionen med sina anställda. Således ska dotterföretaget redovisa transaktionen med sina anställda som reglerad med egetkapitalinstrument och redovisa en motsvarande ökning av eget kapital som tillskott från moderföretaget. Dotterföretaget ska senare bara omvärdera transaktionskostnaden vid förändringar till följd av att intjäningsvillkor som inte utgör marknadsvillkor inte beaktas enligt punkterna 19–21. Detta skiljer sig från redovisningen av transaktionen som reglerad med kontanter i koncernredovisningen. |
| --- | --- |

B57

Dotterföretaget är inte förpliktigat att reglera transaktionen med sina anställda. Således ska dotterföretaget redovisa transaktionen med sina anställda som reglerad med egetkapitalinstrument och redovisa en motsvarande ökning av eget kapital som tillskott från moderföretaget. Dotterföretaget ska senare bara omvärdera transaktionskostnaden vid förändringar till följd av att intjäningsvillkor som inte utgör marknadsvillkor inte beaktas enligt punkterna 19–21. Detta skiljer sig från redovisningen av transaktionen som reglerad med kontanter i koncernredovisningen.

| B58 | Eftersom moderföretaget är förpliktigat att reglera transaktionen med de anställda och ersättningen är likvid, ska moderföretaget (och koncernen) redovisa sin förpliktelse i enlighet med reglerna i punkt 43C om aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter. |
| --- | --- |

B58

Eftersom moderföretaget är förpliktigat att reglera transaktionen med de anställda och ersättningen är likvid, ska moderföretaget (och koncernen) redovisa sin förpliktelse i enlighet med reglerna i punkt 43C om aktierelaterade ersättningar som regleras med kontanter.

Överföring av anställda mellan koncernföretag

| B59 | Den fjärde frågan gäller koncerninterna avtal om aktierelaterade ersättningar som omfattar anställda i fler än ett koncernföretag Exempelvis kan ett moderföretag tilldela rättigheter till sina egetkapitalinstrument till sina dotterföretags anställda, på villkor att de tjänstgör kontinuerligt inom koncernen under en viss angiven period. En anställd i ett dotterföretag kan anställas i ett annat dotterföretag under den angivna intjänandeperioden, utan att detta påverkar dennes rättigheter till moderföretagets egetkapitalinstrument enligt det ursprungliga avtalet om aktierelaterade ersättningar. Om dotterföretagen inte är förpliktigade att reglera den aktierelaterade ersättningen med sina anställda, redovisar de den som en transaktion reglerad med ett egetkapitalinstrument. Varje dotterföretag ska värdera de tjänster som erhålls från den anställde genom hänvisning till egetkapitalinstrumentens verkliga värde per den tidpunkt moderföretaget ursprungligen tilldelade dessa rättigheter till egetkapitalinstrumenten, enligt bilaga A, och genom hänvisning till den andel av intjänandeperioden som den anställde fullgjort inom dotterföretaget. |
| --- | --- |

B59

Den fjärde frågan gäller koncerninterna avtal om aktierelaterade ersättningar som omfattar anställda i fler än ett koncernföretag Exempelvis kan ett moderföretag tilldela rättigheter till sina egetkapitalinstrument till sina dotterföretags anställda, på villkor att de tjänstgör kontinuerligt inom koncernen under en viss angiven period. En anställd i ett dotterföretag kan anställas i ett annat dotterföretag under den angivna intjänandeperioden, utan att detta påverkar dennes rättigheter till moderföretagets egetkapitalinstrument enligt det ursprungliga avtalet om aktierelaterade ersättningar. Om dotterföretagen inte är förpliktigade att reglera den aktierelaterade ersättningen med sina anställda, redovisar de den som en transaktion reglerad med ett egetkapitalinstrument. Varje dotterföretag ska värdera de tjänster som erhålls från den anställde genom hänvisning till egetkapitalinstrumentens verkliga värde per den tidpunkt moderföretaget ursprungligen tilldelade dessa rättigheter till egetkapitalinstrumenten, enligt bilaga A, och genom hänvisning till den andel av intjänandeperioden som den anställde fullgjort inom dotterföretaget.

| B60 | Om dotterföretaget är förpliktigat att med moderföretagets egetkapitalinstrument reglera transaktionen med sina anställda, redovisar det den som en transaktion reglerad med kontanter. Varje dotterföretag ska värdera de tjänster som erhålls på grundval av egetkapitalinstrumentens verkliga värde per den tidpunkt de tilldelades och för den andel av intjänandeperioden som den anställde fullgjort inom dotterföretaget. Dessutom ska varje dotterföretag redovisa förändringar av egetkapitalinstrumentens verkliga värde under den anställdes tjänstgöringsperiod på respektive dotterföretag. |
| --- | --- |

B60

Om dotterföretaget är förpliktigat att med moderföretagets egetkapitalinstrument reglera transaktionen med sina anställda, redovisar det den som en transaktion reglerad med kontanter. Varje dotterföretag ska värdera de tjänster som erhålls på grundval av egetkapitalinstrumentens verkliga värde per den tidpunkt de tilldelades och för den andel av intjänandeperioden som den anställde fullgjort inom dotterföretaget. Dessutom ska varje dotterföretag redovisa förändringar av egetkapitalinstrumentens verkliga värde under den anställdes tjänstgöringsperiod på respektive dotterföretag.

| B61 | Efter att ha bytt anställning mellan koncernföretag uppfyller en sådan anställd eventuellt inte längre ett intjäningsvillkor som inte utgör ett marknadsvillkor enligt definitionen i bilaga A, exempelvis att den anställde lämnar koncernen innan tjänstgöringsperioden fullgjorts. I detta fall ska varje dotterföretag justera det belopp som tidigare redovisats för de tjänster som erhållits från den anställde i enlighet med principerna i punkt 19, eftersom intjäningsvillkoret är tjänstgöring inom koncernen. Om rättigheterna till de av moderföretaget tilldelade egetkapitalinstrumenten således inte intjänas för att en anställd inte uppfyller ett intjäningsvillkor som inte utgör ett marknadsvillkor, ska något sammanlagt värde för den anställdes tjänster inte redovisas i något koncernföretags finansiella rapporter. |
| --- | --- |

B61

Efter att ha bytt anställning mellan koncernföretag uppfyller en sådan anställd eventuellt inte längre ett intjäningsvillkor som inte utgör ett marknadsvillkor enligt definitionen i bilaga A, exempelvis att den anställde lämnar koncernen innan tjänstgöringsperioden fullgjorts. I detta fall ska varje dotterföretag justera det belopp som tidigare redovisats för de tjänster som erhållits från den anställde i enlighet med principerna i punkt 19, eftersom intjäningsvillkoret är tjänstgöring inom koncernen. Om rättigheterna till de av moderföretaget tilldelade egetkapitalinstrumenten således inte intjänas för att en anställd inte uppfyller ett intjäningsvillkor som inte utgör ett marknadsvillkor, ska något sammanlagt värde för den anställdes tjänster inte redovisas i något koncernföretags finansiella rapporter.

---

(1)  ”Koncern” definieras i punkt 4 i IAS 27 Koncernredovisning och separata finansiella rapporter som ”ett moderföretag och dess dotterföretag”, ur det rapporterande företagets yttersta moderföretags perspektiv.

---

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/50

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 245/2010

av den 23 mars 2010

om undantag från förordning (EG) nr 288/2009 vad avser tidsgränsen för medlemsstaterna att anmäla sin strategi till kommissionen och tidsgränsen för kommissionen att besluta om den slutgiltiga fördelningen av stödet inom ramen för ett program för frukt i skolan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 103h.f jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 288/2009 av den 7 april 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser gemenskapsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till skolbarn inom ramen för ett program för frukt i skolan (2), bör medlemsstater som ansöker om det stöd som avses i artikel 103ga i förordning (EG) nr 1234/2007 för perioden 1 augusti–31 juli anmäla sin strategi till kommissionen senast den 31 januari det år då perioden inleds. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 4.1 i kommissionens förordning (EG) nr 288/2009 av den 7 april 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser gemenskapsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till skolbarn inom ramen för ett program för frukt i skolan (2), bör medlemsstater som ansöker om det stöd som avses i artikel 103ga i förordning (EG) nr 1234/2007 för perioden 1 augusti–31 juli anmäla sin strategi till kommissionen senast den 31 januari det år då perioden inleds.

| (2) | Ett antal medlemsstater har haft svårt att uppfylla den tidsgränsen, bland annat därför att de måste analysera programmets effektivitet efter dess första genomförandeår. |
| --- | --- |

(2)

Ett antal medlemsstater har haft svårt att uppfylla den tidsgränsen, bland annat därför att de måste analysera programmets effektivitet efter dess första genomförandeår.

| (3) | För att ge medlemsstaterna ytterligare tid att utvärdera sina program och, där så är nödvändigt, ändra programmens strategi, bör de fram till och med den 28 februari 2010 tillåtas att, som en övergångsåtgärd, anmäla sin strategi för perioden 1 augusti 2010–31 juli 2011. |
| --- | --- |

(3)

För att ge medlemsstaterna ytterligare tid att utvärdera sina program och, där så är nödvändigt, ändra programmens strategi, bör de fram till och med den 28 februari 2010 tillåtas att, som en övergångsåtgärd, anmäla sin strategi för perioden 1 augusti 2010–31 juli 2011.

| (4) | Likaledes ska tidsgränsen för när kommissionen ska besluta om den slutgiltiga fördelningen för perioden 1 augusti 2010–31 juli 2011 som fastställs i artikel 4.4 tredje stycket i förordning (EG) nr 288/2009 förlängas till och med den 30 april 2010. |
| --- | --- |

(4)

Likaledes ska tidsgränsen för när kommissionen ska besluta om den slutgiltiga fördelningen för perioden 1 augusti 2010–31 juli 2011 som fastställs i artikel 4.4 tredje stycket i förordning (EG) nr 288/2009 förlängas till och med den 30 april 2010.

| (5) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Genom undantag från artikel 4.1 i förordning (EG) nr 288/2009 får medlemsstaterna senast den 28 februari 2010 anmäla sin strategi för perioden 1 augusti 2010–31 juli 2011.

2.   Genom undantag från artikel 4.4 tredje stycket i förordning (EG) nr 288/2009 ska kommissionen senast den 30 april 2010 besluta om den slutgiltiga fördelningen av stödet för perioden 1 augusti 2010–31 juli 2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 februari 2010.

Den upphör att gälla den 30 april 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 94, 8.4.2009, s. 38.

2

---

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/51

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 246/2010

av den 23 mars 2010

om ändring av förordning (EEG) nr 989/89 vad gäller klassificering av vadderade västar i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EEG) nr 989/89 (2) anger kriterier för klassificering av anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande artiklar enligt KN-nummer 6101, 6102, 6201 och 6202. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EEG) nr 989/89 (2) anger kriterier för klassificering av anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande artiklar enligt KN-nummer 6101, 6102, 6201 och 6202.

| (2) | Kläder enligt de ovannämnda numren bärs i allmänhet över andra kläder för att skydda mot väder och vind (förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet nr 6101, 6102, 6201 och 6202 första stycket) och därför måste anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande artiklar enligt dessa nummer ha långa ärmar. Vadderade västar bör, trots det faktum att de helt saknar ärmar, ändå omfattas av dessa nummer eftersom de bärs över andra kläder för att skydda mot väder och vind och eftersom de är vadderade (se även de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet nr 6101, 6102, 6201 och 6202 andra stycket). |
| --- | --- |

(2)

Kläder enligt de ovannämnda numren bärs i allmänhet över andra kläder för att skydda mot väder och vind (förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet nr 6101, 6102, 6201 och 6202 första stycket) och därför måste anoraker, skidjackor, vindjackor och liknande artiklar enligt dessa nummer ha långa ärmar. Vadderade västar bör, trots det faktum att de helt saknar ärmar, ändå omfattas av dessa nummer eftersom de bärs över andra kläder för att skydda mot väder och vind och eftersom de är vadderade (se även de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet nr 6101, 6102, 6201 och 6202 andra stycket).

| (3) | För att säkerställa en enhetlig tolkning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, vad gäller tullklassificering av vadderade västar, är det därför nödvändigt att ange att vadderade västar ska klassificeras enligt nr 6101, 6102, 6201 eller 6202 trots att de saknar ärmar. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa en enhetlig tolkning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, vad gäller tullklassificering av vadderade västar, är det därför nödvändigt att ange att vadderade västar ska klassificeras enligt nr 6101, 6102, 6201 eller 6202 trots att de saknar ärmar.

| (4) | Förordning (EEG) nr 989/89 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EEG) nr 989/89 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén, |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i förordning (EEG) nr 989/89 ska följande stycke läggas till:

”Med avvikelse från första stycket ska dessa nummer omfatta vadderade västar, trots det faktum att de saknar ärmar.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 106, 18.4.1989, s. 25.

2

---

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/52

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 247/2010

av den 23 mars 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 24 mars 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 130,0 |
| JO | 62,0 |
| MA | 90,3 |
| TN | 129,0 |
| TR | 92,5 |
| ZZ | 100,8 |
| 0707 00 05 | JO | 119,8 |
| MA | 71,3 |
| MK | 124,9 |
| TR | 122,3 |
| ZZ | 109,6 |
| 0709 90 70 | JO | 97,9 |
| MA | 164,3 |
| TR | 105,2 |
| ZZ | 122,5 |
| 0805 10 20 | EG | 44,9 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,6 |
| TN | 47,5 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| IL | 91,6 |
| MA | 53,9 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 70,3 |
| 0808 10 80 | AR | 88,1 |
| BR | 87,1 |
| CA | 99,1 |
| CL | 85,5 |
| CN | 70,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 129,5 |
| UY | 68,2 |
| ZZ | 81,6 |
| 0808 20 50 | AR | 79,9 |
| CL | 69,3 |
| CN | 94,1 |
| US | 134,2 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 94,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

130,0

JO

62,0

MA

90,3

TN

129,0

TR

92,5

ZZ

100,8

0707 00 05

JO

119,8

MA

71,3

MK

124,9

TR

122,3

ZZ

109,6

0709 90 70

JO

97,9

MA

164,3

TR

105,2

ZZ

122,5

0805 10 20

EG

44,9

IL

58,8

MA

51,6

TN

47,5

TR

64,5

ZZ

53,5

0805 50 10

EG

66,4

IL

91,6

MA

53,9

TR

69,2

ZZ

70,3

0808 10 80

AR

88,1

BR

87,1

CA

99,1

CL

85,5

CN

70,3

MK

24,7

US

129,5

UY

68,2

ZZ

81,6

0808 20 50

AR

79,9

CL

69,3

CN

94,1

US

134,2

ZA

94,2

ZZ

94,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/54

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 mars 2010

om tidigareläggande av betalningen av den andra delen av det omstruktureringsstöd som beviljats för regleringsåret 2009/10 enligt rådets förordning (EG) nr 320/2006

[delgivet med nr K(2010) 1710]

(2010/176/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 320/2006 av den 20 februari 2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artikel 10.5, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.5 i förordning (EG) nr 320/2006 får kommissionen tidigarelägga betalningen av de stöd som beviljats inom ramen för den tillfälliga ordning för omstrukturering av sockerindustrin som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.5 i förordning (EG) nr 320/2006 får kommissionen tidigarelägga betalningen av de stöd som beviljats inom ramen för den tillfälliga ordning för omstrukturering av sockerindustrin som fastställs i den förordningen.

| (2) | Eftersom de nödvändiga finansiella resurserna finns tillgängliga i den omstruktureringsfond som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 320/2006, bör medlemsstaterna ges möjlighet att tidigarelägga betalningen av den andra delen av det omstruktureringsstöd som under regleringsåret 2009/10 beviljats företag, odlare och maskinentreprenörer som avstått från sina kvoter från och med den 1 oktober 2009, närmare bestämt till dagen för betalning av den första delen av stödet. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de nödvändiga finansiella resurserna finns tillgängliga i den omstruktureringsfond som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 320/2006, bör medlemsstaterna ges möjlighet att tidigarelägga betalningen av den andra delen av det omstruktureringsstöd som under regleringsåret 2009/10 beviljats företag, odlare och maskinentreprenörer som avstått från sina kvoter från och med den 1 oktober 2009, närmare bestämt till dagen för betalning av den första delen av stödet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från artikel 10.4 i förordning (EG) nr 320/2006 får medlemsstaterna betala 100 % av det omstruktureringsstöd som föreskrivs i artikel 3 i den förordningen för regleringsåret 2009/10 i en utbetalning. I sådana fall ska betalningen göras senast i juni 2010.

Medlemsstaterna ska informera kommissionen senast den 31 mars 2010 om de vill utnyttja den möjlighet som fastställs i första stycket.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 mars 2010.

På kommissionens vägnar

Dacian CIOLOŞ

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 42.

1

---

| 24.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 77/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 77/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 mars 2010

om ändring av beslut 2006/109/EG för att godta tre erbjudanden om anslutning till det gemensamma prisåtagande som godtagits inom ramen för antidumpningsförfarandet rörande import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

(2010/177/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 8 och 11.3,

efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1212/2005 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Kina. Förordningen ändrades senast genom rådets förordning (EG) nr 500/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1212/2005 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Kina. Förordningen ändrades senast genom rådets förordning (EG) nr 500/2009 (3).

| (2) | Genom beslut 2006/109/EG (4) godtog kommissionen ett gemensamt prisåtagande från den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME) tillsammans med 20 samarbetsvilliga kinesiska företag eller samarbetsvilliga företagsgrupper. Beslutet ändrades genom kommissionens beslut 2008/437/EG (5). |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2006/109/EG (4) godtog kommissionen ett gemensamt prisåtagande från den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME) tillsammans med 20 samarbetsvilliga kinesiska företag eller samarbetsvilliga företagsgrupper. Beslutet ändrades genom kommissionens beslut 2008/437/EG (5).

| (3) | Förordningen om slutgiltig tull ger nya exporterande tillverkare i Kina möjlighet att beviljas samma behandling som de samarbetsvilliga företagen i den ursprungliga undersökningen, under förutsättning att dessa tillverkare har beviljats status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005. |
| --- | --- |

(3)

Förordningen om slutgiltig tull ger nya exporterande tillverkare i Kina möjlighet att beviljas samma behandling som de samarbetsvilliga företagen i den ursprungliga undersökningen, under förutsättning att dessa tillverkare har beviljats status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005.

| (4) | Efter tre ansökningar om status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordningen om slutgiltig tull ändrade rådet genom förordning (EG) nr 426/2008 (6) förordningen om slutgiltig tull och fastställde en individuell tullsats på 28,6 % för de exporterande tillverkarna HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd (HanDan), XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd (XianXian) och Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd (Norlong). |
| --- | --- |

(4)

Efter tre ansökningar om status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordningen om slutgiltig tull ändrade rådet genom förordning (EG) nr 426/2008 (6) förordningen om slutgiltig tull och fastställde en individuell tullsats på 28,6 % för de exporterande tillverkarna HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd (HanDan), XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd (XianXian) och Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd (Norlong).

| (5) | Efter en ansökan om status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordningen om slutgiltig tull ändrade rådet genom förordning (EG) nr 282/2009 (7) förordningen om slutgiltig tull och fastställde en individuell tullsats på 28,6 % för den exporterande tillverkaren Weifang Stable Casting Co., Ltd (Weifang). |
| --- | --- |

(5)

Efter en ansökan om status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordningen om slutgiltig tull ändrade rådet genom förordning (EG) nr 282/2009 (7) förordningen om slutgiltig tull och fastställde en individuell tullsats på 28,6 % för den exporterande tillverkaren Weifang Stable Casting Co., Ltd (Weifang).

| (6) | Det erinras om att alla fyra exporterande tillverkare beviljades individuell behandling i samband med undersökningen avseende status som ny exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(6)

Det erinras om att alla fyra exporterande tillverkare beviljades individuell behandling i samband med undersökningen avseende status som ny exporterande tillverkare.

| (7) | Två av de fyra ovannämnda exporterande tillverkare som beviljats status som ny exporterande tillverkare (XianXian och Weifang) har tillsammans med CCCME lämnat in formella erbjudanden om att ansluta sig till det gemensamma solidariska åtagande som kommissionen godtagit. |
| --- | --- |

(7)

Två av de fyra ovannämnda exporterande tillverkare som beviljats status som ny exporterande tillverkare (XianXian och Weifang) har tillsammans med CCCME lämnat in formella erbjudanden om att ansluta sig till det gemensamma solidariska åtagande som kommissionen godtagit.

| (8) | Genom ett tillkännagivande av den 10 juni 2009 i Europeiska unionens officiella tidning
   (8) inledde kommissionen en partiell interimsöversyn av de slutgiltiga åtgärderna. Översynen är begränsad till att gälla en undersökning av åtgärdernas form, särskilt huruvida åtagandena från de exporterande tillverkarna i Kina är godtagbara och genomförbara. |
| --- | --- |

(8)

Genom ett tillkännagivande av den 10 juni 2009 i Europeiska unionens officiella tidning
   (8) inledde kommissionen en partiell interimsöversyn av de slutgiltiga åtgärderna. Översynen är begränsad till att gälla en undersökning av åtgärdernas form, särskilt huruvida åtagandena från de exporterande tillverkarna i Kina är godtagbara och genomförbara.

| (9) | Efter det att den partiella översynen av åtgärderna hade inletts ingav inom tidsfristen ytterligare en exporterande tillverkare som beviljats status som ny exporterande tillverkare, HanDan, tillsammans med CCCME, ett formellt erbjudande om att ansluta sig till det gemensamma solidariska åtagande som kommissionen godtagit. |
| --- | --- |

(9)

Efter det att den partiella översynen av åtgärderna hade inletts ingav inom tidsfristen ytterligare en exporterande tillverkare som beviljats status som ny exporterande tillverkare, HanDan, tillsammans med CCCME, ett formellt erbjudande om att ansluta sig till det gemensamma solidariska åtagande som kommissionen godtagit.

| (10) | En annan exporterande tillverkare som beviljats status som ny exporterande tillverkare, Norlong, meddelade att man inte ville ansluta sig till det gemensamma åtagande som kommissionen godtagit, men erbjöd inom tidsfristen ett separat åtagande. |
| --- | --- |

(10)

En annan exporterande tillverkare som beviljats status som ny exporterande tillverkare, Norlong, meddelade att man inte ville ansluta sig till det gemensamma åtagande som kommissionen godtagit, men erbjöd inom tidsfristen ett separat åtagande.

| (11) | Den 15 december 2009 underrättades de berörda parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att godta erbjudandena om anslutning till det gemensamma prisåtagandet från CCCME och HanDan, från CCCME och XianXian och från CCCME och Weifang samt för att avvisa erbjudandet från Norlong. De berörda parterna gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. Deras synpunkter bedömdes innan det slutliga beslutet fattades. |
| --- | --- |

(11)

Den 15 december 2009 underrättades de berörda parterna om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att godta erbjudandena om anslutning till det gemensamma prisåtagandet från CCCME och HanDan, från CCCME och XianXian och från CCCME och Weifang samt för att avvisa erbjudandet från Norlong. De berörda parterna gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. Deras synpunkter bedömdes innan det slutliga beslutet fattades.

B.   ERBJUDANDEN OM ÅTAGANDE

| (12) | När det gäller det erbjudande om åtagande som ingavs av CCCME tillsammans med HanDan, XianXian och Weifang noteras att de är identiska med det gemensamma åtagande som godtagits genom beslut 2006/109/EG, vilket innebär att CCCME och de tre exporterande tillverkarna förbinder sig att se till att den berörda produkten exporteras till eller över ett lägsta importpris som fastställs på en sådan nivå att det undanröjer dumpningens skadliga verkningar. Det erinras om att åtagandet omfattar en indexreglering av det lägsta importpriset för den berörda produkten i enlighet med offentliga internationella prisnoteringar för den viktigaste råvaran (tackjärn), eftersom priserna på gjutjärnsprodukter varierar betydligt beroende på priserna på tackjärn. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller det erbjudande om åtagande som ingavs av CCCME tillsammans med HanDan, XianXian och Weifang noteras att de är identiska med det gemensamma åtagande som godtagits genom beslut 2006/109/EG, vilket innebär att CCCME och de tre exporterande tillverkarna förbinder sig att se till att den berörda produkten exporteras till eller över ett lägsta importpris som fastställs på en sådan nivå att det undanröjer dumpningens skadliga verkningar. Det erinras om att åtagandet omfattar en indexreglering av det lägsta importpriset för den berörda produkten i enlighet med offentliga internationella prisnoteringar för den viktigaste råvaran (tackjärn), eftersom priserna på gjutjärnsprodukter varierar betydligt beroende på priserna på tackjärn.

| (13) | En ytterligare undersökning visade dessutom att det inte finns några företagsspecifika skäl att avslå det erbjudande som CCCME har lämnat tillsammans med HanDan, XianXian och Weifang. Med hänsyn till ovanstående och till att företagen har beviljats en individuell tullsats anser kommissionen att åtagandet från CCCME och de exporterande tillverkarna kan godtas. |
| --- | --- |

(13)

En ytterligare undersökning visade dessutom att det inte finns några företagsspecifika skäl att avslå det erbjudande som CCCME har lämnat tillsammans med HanDan, XianXian och Weifang. Med hänsyn till ovanstående och till att företagen har beviljats en individuell tullsats anser kommissionen att åtagandet från CCCME och de exporterande tillverkarna kan godtas.

| (14) | De regelbundna och detaljerade rapporter som CCCME och företagen åtar sig att lämna till kommissionen kommer dessutom att möjliggöra en effektiv övervakning. Risken att åtagandet kringgås anses därför vara begränsad. |
| --- | --- |

(14)

De regelbundna och detaljerade rapporter som CCCME och företagen åtar sig att lämna till kommissionen kommer dessutom att möjliggöra en effektiv övervakning. Risken att åtagandet kringgås anses därför vara begränsad.

| (15) | När det gäller Norlongs separata åtagande bör det erinras om att det ursprungliga åtagande som godtogs genom beslut 2006/109/EG var ett gemensamt solidariskt åtagande från 20 företag tillsammans med CCCME. Det faktum att det erbjöds som ett gemensamt åtagande bidrog på ett avgörande sätt till att kommissionen kunde godta åtagandet, eftersom det ökade genomförbarheten och förbättrade kontrollen av efterlevnaden av de skyldigheter som följer av åtagandet, vilket var nödvändigt med hänsyn till att så många exporterande tillverkare är inblandade. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller Norlongs separata åtagande bör det erinras om att det ursprungliga åtagande som godtogs genom beslut 2006/109/EG var ett gemensamt solidariskt åtagande från 20 företag tillsammans med CCCME. Det faktum att det erbjöds som ett gemensamt åtagande bidrog på ett avgörande sätt till att kommissionen kunde godta åtagandet, eftersom det ökade genomförbarheten och förbättrade kontrollen av efterlevnaden av de skyldigheter som följer av åtagandet, vilket var nödvändigt med hänsyn till att så många exporterande tillverkare är inblandade.

| (16) | Norlong framhöll att kommissionen redan tidigare hade godtagit åtminstone ett individuellt åtagande från ett företag som inte hade beviljats marknadsekonomisk status, utan bara individuell behandling (9), liksom i detta fall med Norlong. Det bör dock framhållas att situationen i det fall som Norlong hänvisar till skiljer sig från situationen när det gäller det ursprungliga åtagande som godtogs genom beslut 2006/109/EG. I det fall som Norlong hänvisar till godtogs slutligen bara ett åtagande från en exporterande tillverkare. Det bör också erinras om att det åtagandet sedan drogs tillbaka av kommissionen efter åtskilliga konstaterade överträdelser av detsamma, inklusive system för priskompensation (10). |
| --- | --- |

(16)

Norlong framhöll att kommissionen redan tidigare hade godtagit åtminstone ett individuellt åtagande från ett företag som inte hade beviljats marknadsekonomisk status, utan bara individuell behandling (9), liksom i detta fall med Norlong. Det bör dock framhållas att situationen i det fall som Norlong hänvisar till skiljer sig från situationen när det gäller det ursprungliga åtagande som godtogs genom beslut 2006/109/EG. I det fall som Norlong hänvisar till godtogs slutligen bara ett åtagande från en exporterande tillverkare. Det bör också erinras om att det åtagandet sedan drogs tillbaka av kommissionen efter åtskilliga konstaterade överträdelser av detsamma, inklusive system för priskompensation (10).

| (17) | När det gäller det åtagande som godtogs genom beslut 2006/109/EG kräver de särskilda omständigheterna, dvs. att så många som över 20 företag är inblandade, ett specifikt system för särskild kontroll och övervakning. Norlong lade inte fram några relevanta argument som visade att företaget befann sig i en annan situation än övriga företag i det gemensamma åtagandet eller som motiverade att kommissionen skulle behandla Norlong på något annat sätt än övriga företag i det gemensamma åtagandet. Erbjudandet från Norlong skulle dessutom innebära merarbete när det gäller kommissionens kontroll- och övervakningssystem. Eftersom det inte skulle vara genomförbart eller kostnadseffektivt för kommissionen att kontrollera efterlevnaden av de skyldigheter som följer av Norlongs individuella åtagande anser kommissionen att den inte kan godta Norlongs separata erbjudande. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller det åtagande som godtogs genom beslut 2006/109/EG kräver de särskilda omständigheterna, dvs. att så många som över 20 företag är inblandade, ett specifikt system för särskild kontroll och övervakning. Norlong lade inte fram några relevanta argument som visade att företaget befann sig i en annan situation än övriga företag i det gemensamma åtagandet eller som motiverade att kommissionen skulle behandla Norlong på något annat sätt än övriga företag i det gemensamma åtagandet. Erbjudandet från Norlong skulle dessutom innebära merarbete när det gäller kommissionens kontroll- och övervakningssystem. Eftersom det inte skulle vara genomförbart eller kostnadseffektivt för kommissionen att kontrollera efterlevnaden av de skyldigheter som följer av Norlongs individuella åtagande anser kommissionen att den inte kan godta Norlongs separata erbjudande.

| (18) | Unionsindustrin invände mot det erbjudande om åtagande som CCCME hade lämnat tillsammans med HanDan, XianXian och Weifang genom att framhålla att det lägsta importpriset skulle vara för lågt för att skydda den europeiska industrin från den dumpade importens verkningar och att unionsindustrin lider fortsatt skada. När det gäller det lägsta importpriset bör det noteras att antidumpningstullarna infördes på den nivå som motsvarade de konstaterade dumpningsmarginalerna, vilka var lägre än skademarginalerna. Det lägsta importpriset fastställdes därför också efter normalvärdet, vilket nästan helt undanröjer den konstaterade dumpningen, i enlighet med principen om den lägre tullsatsen i artikel 8.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Unionsindustrin invände mot det erbjudande om åtagande som CCCME hade lämnat tillsammans med HanDan, XianXian och Weifang genom att framhålla att det lägsta importpriset skulle vara för lågt för att skydda den europeiska industrin från den dumpade importens verkningar och att unionsindustrin lider fortsatt skada. När det gäller det lägsta importpriset bör det noteras att antidumpningstullarna infördes på den nivå som motsvarade de konstaterade dumpningsmarginalerna, vilka var lägre än skademarginalerna. Det lägsta importpriset fastställdes därför också efter normalvärdet, vilket nästan helt undanröjer den konstaterade dumpningen, i enlighet med principen om den lägre tullsatsen i artikel 8.1 i grundförordningen.

| (19) | Unionsindustrin framhöll vidare att de kinesiska exportörernas marknadsandel, trots införandet av antidumpningsåtgärder, hade ökat sedan den ursprungliga undersökningsperioden (11). Unionsindustrin hävdade att detta berodde på en ökad export från Kina i kombination med en drastiskt minskad förbrukning i unionen. Ingen avgörande bevisning avseende den påstådda drastiska minskningen av förbrukningen lades dock fram. Av den tillgängliga statistiken (12) framgår vidare att den dumpade importen har minskat med 14 % sedan den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(19)

Unionsindustrin framhöll vidare att de kinesiska exportörernas marknadsandel, trots införandet av antidumpningsåtgärder, hade ökat sedan den ursprungliga undersökningsperioden (11). Unionsindustrin hävdade att detta berodde på en ökad export från Kina i kombination med en drastiskt minskad förbrukning i unionen. Ingen avgörande bevisning avseende den påstådda drastiska minskningen av förbrukningen lades dock fram. Av den tillgängliga statistiken (12) framgår vidare att den dumpade importen har minskat med 14 % sedan den ursprungliga undersökningsperioden.

| (20) | Med hänsyn till ovanstående kunde inget av de skäl som unionsindustrin lagt fram ändra slutsatsen att det erbjudande om åtagande som CCCME lagt fram tillsammans med HanDan, Weifang och XianXian bör godtas. |
| --- | --- |

(20)

Med hänsyn till ovanstående kunde inget av de skäl som unionsindustrin lagt fram ändra slutsatsen att det erbjudande om åtagande som CCCME lagt fram tillsammans med HanDan, Weifang och XianXian bör godtas.

| (21) | För att kommissionen effektivt ska kunna övervaka om företagen fullgör sina åtaganden kommer, vid ansökan om övergång till fri omsättning hos de berörda tullmyndigheterna, befrielse från antidumpningstullen att medges endast om i) en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till rådets förordning (EG) nr 268/2006 (13) uppvisas, ii) de importerade varorna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av det nämnda företaget till den första oberoende kunden i unionen och iii) de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan. Om ingen sådan faktura uppvisas, eller om den inte motsvarar den produkt som uppvisas i tullen, ska i stället den gällande antidumpningstullen betalas. |
| --- | --- |

(21)

För att kommissionen effektivt ska kunna övervaka om företagen fullgör sina åtaganden kommer, vid ansökan om övergång till fri omsättning hos de berörda tullmyndigheterna, befrielse från antidumpningstullen att medges endast om i) en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till rådets förordning (EG) nr 268/2006 (13) uppvisas, ii) de importerade varorna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av det nämnda företaget till den första oberoende kunden i unionen och iii) de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen på åtagandefakturan. Om ingen sådan faktura uppvisas, eller om den inte motsvarar den produkt som uppvisas i tullen, ska i stället den gällande antidumpningstullen betalas.

| (22) | För att ytterligare säkerställa att åtagandet efterlevs har importörerna genom förordning (EG) nr 268/2006 uppmärksammats på att bristande uppfyllande av villkoren i den förordningen eller kommissionens återtagande av det godtagna åtagandet kan leda till att det uppstår en tullskuld för de relevanta transaktionerna. |
| --- | --- |

(22)

För att ytterligare säkerställa att åtagandet efterlevs har importörerna genom förordning (EG) nr 268/2006 uppmärksammats på att bristande uppfyllande av villkoren i den förordningen eller kommissionens återtagande av det godtagna åtagandet kan leda till att det uppstår en tullskuld för de relevanta transaktionerna.

| (23) | Om åtagandet överträds eller återtas, eller om kommissionen återkallar sitt godtagande av åtagandet, ska den antidumpningstull som införts i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen automatiskt tillämpas, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Om åtagandet överträds eller återtas, eller om kommissionen återkallar sitt godtagande av åtagandet, ska den antidumpningstull som införts i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen automatiskt tillämpas, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen.

| (24) | Mot denna bakgrund bör Norlongs erbjudande om åtagande avslås. Erbjudandet från CCCME och HanDan, CCCME och XianXian och CCCME och Weifang om att ansluta sig till det gemensamma prisåtagande som godtagits genom beslut 2006/109/EG bör godtas och artikel 1 i beslut 2006/109/EG ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(24)

Mot denna bakgrund bör Norlongs erbjudande om åtagande avslås. Erbjudandet från CCCME och HanDan, CCCME och XianXian och CCCME och Weifang om att ansluta sig till det gemensamma prisåtagande som godtagits genom beslut 2006/109/EG bör godtas och artikel 1 i beslut 2006/109/EG ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godtas det åtagande som erbjudits inom ramen för antidumpningsförfarandet rörande import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Kina från i) den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (CCCME) och HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd, ii) CCCME och XianXian Guozhuang Precision Casting Co. Ltd samt iii) CCCME och Weifang Stable Casting Co., Ltd.

Artikel 2

Tabellen i artikel 1 i beslut 2006/109/EG i dess ändrade lydelse enligt beslut 2008/437/EG ska ersättas med följande tabell:

| Företag | Taric-tilläggs-nummer |
| --- | --- |
| Beijing Tongzhou Dadusche Foundry Factory, East of Dongtianyang Village, Dadushe, Tongzhou Beijing | A708 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory, Bai Fo Tang Village, Si Men Cun Town, Bo Tou City, 062159, Hebei Province | A681 |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Changle Village, Wangwu Town, Botou City, Hebei Province | A709 |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200 | A683 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd, 260, Jinchang Road, JinJing Town, Changsha, Hunan | A710 |
| Changsha Lianhu Foundry, Lianhu Village, Yuhuating Town, Yuhua District, Changsha, Hunan | A711 |
| Produkter som tillverkas och säljs av GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei, eller som tillverkas av det företaget och säljs av dess närstående företag GB International Trading Shanghai Co. Ltd, B301-310 Yinhai Building., 250 Cao Xi Road., Shanghai | A712 |
| Guiyang Bada Foundry Co., Ltd, Mengguan Huaxi Guiyang, Guizhou | A713 |
| Hebei Jize Xian Ma Gang Cast Factory, Nankai District. Xiao Zhai Town, Jize County, Handan City, Hebei | A714 |
| Produkter som tillverkas och säljs av Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, eller som tillverkas av det företaget och säljs av dess närstående företag Success Cast Tech-Ltd, 603A Huimei Business Centre 83 Guangzhou Dadao(s), Guangzhou 510300 | A715 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Nankai District, Xiao Zhai Town, Handou City, Jize County, Hebei | A716 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd, Nan Wang Jia Zhuang Village, Da Xin Town, Jimo City, Qingdao, Shandong Province, 266200 | A718 |
| Shandong Huijin Stock Co., Ltd, North of Kouzhen Town, Laiwu City, Shandong Province, 271114 | A684 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd, West of Nango Village, Shiliting Town, Shahe City, Hebei Province | A719 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002 | A680 |
| Tianjin Fu Xing Da Casting Co., Ltd, West of Nan Yang Cun Village, Jin Nan District, 300350, Tianjin | A720 |
| Weifang Jianhua Casting Co., Ltd, Kai Yuan Jie Dao Office, Hanting District, Weifang City, Shandong Province | A721 |
| Zibo City Boshan Guangyuan Casting Machinery Factory, Xiangyang Village, Badou Town, Boshan District, Zibo City Shandong Province | A722 |
| Zibo Dehua Machinery Co., Ltd, North of Lanyan Street, Zibo High-tech Developing Zone | A723 |
| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd, South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, Han Dan County, Hebei, 056105 | A871 |
| XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd, Guli Village, Xian County, Gouzhuang, Hebei, Cangzhou 062250 | A869 |
| Weifang Stable Casting Co., Ltd, Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, 261202 | A931 |

Företag

Taric-tilläggs-nummer

Beijing Tongzhou Dadusche Foundry Factory, East of Dongtianyang Village, Dadushe, Tongzhou Beijing

A708

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory, Bai Fo Tang Village, Si Men Cun Town, Bo Tou City, 062159, Hebei Province

A681

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Changle Village, Wangwu Town, Botou City, Hebei Province

A709

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200

A683

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd, 260, Jinchang Road, JinJing Town, Changsha, Hunan

A710

Changsha Lianhu Foundry, Lianhu Village, Yuhuating Town, Yuhua District, Changsha, Hunan

A711

Produkter som tillverkas och säljs av GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei, eller som tillverkas av det företaget och säljs av dess närstående företag GB International Trading Shanghai Co. Ltd, B301-310 Yinhai Building., 250 Cao Xi Road., Shanghai

A712

Guiyang Bada Foundry Co., Ltd, Mengguan Huaxi Guiyang, Guizhou

A713

Hebei Jize Xian Ma Gang Cast Factory, Nankai District. Xiao Zhai Town, Jize County, Handan City, Hebei

A714

Produkter som tillverkas och säljs av Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, eller som tillverkas av det företaget och säljs av dess närstående företag Success Cast Tech-Ltd, 603A Huimei Business Centre 83 Guangzhou Dadao(s), Guangzhou 510300

A715

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Nankai District, Xiao Zhai Town, Handou City, Jize County, Hebei

A716

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd, Nan Wang Jia Zhuang Village, Da Xin Town, Jimo City, Qingdao, Shandong Province, 266200

A718

Shandong Huijin Stock Co., Ltd, North of Kouzhen Town, Laiwu City, Shandong Province, 271114

A684

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd, West of Nango Village, Shiliting Town, Shahe City, Hebei Province

A719

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002

A680

Tianjin Fu Xing Da Casting Co., Ltd, West of Nan Yang Cun Village, Jin Nan District, 300350, Tianjin

A720

Weifang Jianhua Casting Co., Ltd, Kai Yuan Jie Dao Office, Hanting District, Weifang City, Shandong Province

A721

Zibo City Boshan Guangyuan Casting Machinery Factory, Xiangyang Village, Badou Town, Boshan District, Zibo City Shandong Province

A722

Zibo Dehua Machinery Co., Ltd, North of Lanyan Street, Zibo High-tech Developing Zone

A723

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd, South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, Han Dan County, Hebei, 056105

A871

XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd, Guli Village, Xian County, Gouzhuang, Hebei, Cangzhou 062250

A869

Weifang Stable Casting Co., Ltd, Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, 261202

A931

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 23 mars 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 199, 29.7.2005, s. 1.

2

(3)  EUT L 151, 16.6.2009, s. 6.

3

(4)  EUT L 47, 17.2.2006, s. 59.

4

(5)  EUT L 153, 12.6.2008, s. 37.

5

(6)  EUT L 129, 17.5.2008, s. 1.

6

(7)  EUT L 94, 8.4.2009, s. 1.

7

(8)  EUT C 131, 10.6.2009, s. 18.

8

(9)  EUT L 267, 12.10.2005, s. 27.

9

(10)  EUT L 164, 26.6.2007, s. 32.

10

(11)  Den ursprungliga undersökningen omfattade perioden från och med den 1 april 2003 till och med den 31 mars 2004.

11

(12)  Källa: Databasen 14.6 och Comext.

12

Källa:

(13)  EUT L 47, 17.2.2006, s. 3.

13

---