# Eiropas Savienības L 16/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.016.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 16 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 21. janvāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.016.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 16

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 21. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 50/2010 (2010. gada 20. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 51/2010 (2010. gada 20. janvāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2010. gada 8. janvāra līdz 15. janvārim saskaņā ar Kopienas tarifa kvotu kukurūzai, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 969/2006 | 3 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 52/2010 (2010. gada 20. janvāris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 4 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | 2010/34/ES |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2009. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (ECB/2009/23) | 6 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (ES) Nr. 50/2010 (2010. gada 20. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (ES) Nr. 51/2010 (2010. gada 20. janvāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2010. gada 8. janvāra līdz 15. janvārim saskaņā ar Kopienas tarifa kvotu kukurūzai, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 969/2006

3

Komisijas Regula (ES) Nr. 52/2010 (2010. gada 20. janvāris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

4

PAMATNOSTĀDNES

2010/34/ES

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2009. gada 4. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (ECB/2009/23)

(ECB/2009/23)

6

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/35/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 28. oktobris) par Itālijas piešķirto valsts atbalstu zivsaimniecības nozares kooperatīvu un to konsorciju pārstrukturēšanai (valsts atbalsts C 29/06)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8040)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

2010/35/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 28. oktobris) par Itālijas piešķirto valsts atbalstu zivsaimniecības nozares kooperatīvu un to konsorciju pārstrukturēšanai (valsts atbalsts C 29/06)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8040)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8040)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 50/2010

(2010. gada 20. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 21. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 20. janvārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 52,0 |
| TN | 112,1 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 82,0 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 109,1 |
| ZZ | 115,9 |
| 0709 90 70 | MA | 113,2 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 122,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,5 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,3 |
| TN | 67,4 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 83,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 77,8 |
| IL | 80,4 |
| JM | 109,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 76,9 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 67,0 |
| TR | 70,5 |
| ZZ | 66,9 |
| 0808 10 80 | CA | 75,3 |
| CL | 60,1 |
| CN | 67,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,6 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 20 50 | CN | 61,8 |
| US | 103,1 |
| ZZ | 82,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

64,0

MA

52,0

TN

112,1

TR

100,0

ZZ

82,0

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

109,1

ZZ

115,9

0709 90 70

MA

113,2

TR

132,4

ZZ

122,8

0805 10 20

EG

51,5

IL

58,8

MA

51,3

TN

67,4

TR

54,6

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

166,5

MA

83,8

ZZ

125,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

77,8

IL

80,4

JM

109,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

83,1

ZZ

76,9

0805 50 10

EG

63,3

IL

67,0

TR

70,5

ZZ

66,9

0808 10 80

CA

75,3

CL

60,1

CN

67,4

MK

24,7

US

133,6

ZZ

72,2

0808 20 50

CN

61,8

US

103,1

ZZ

82,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 51/2010

(2010. gada 20. janvāris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2010. gada 8. janvāra līdz 15. janvārim saskaņā ar Kopienas tarifa kvotu kukurūzai, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 969/2006

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 969/2006 (3) tika atvērta ikgadēja importa tarifa kvota 242 074 tonnu apmērā kukurūzai (ar kārtas numuru 09.4131). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 969/2006 (3) tika atvērta ikgadēja importa tarifa kvota 242 074 tonnu apmērā kukurūzai (ar kārtas numuru 09.4131).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 969/2006 2. panta 1. punktā noteikts, ka 1. apakšperioda apjoms laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam ir 121 037 tonnas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 969/2006 2. panta 1. punktā noteikts, ka 1. apakšperioda apjoms laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam ir 121 037 tonnas.

| (3) | No paziņojuma, kas izdarīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 3. punktu, izriet, ka pieteikumi, kuri saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punktu iesniegti laikposmā no 2010. gada 8. janvāra pulksten 13.00 līdz 2010. gada 15. janvārim pulksten 13.00 (Briseles laiks), attiecas uz daudzumiem, kas pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(3)

No paziņojuma, kas izdarīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 3. punktu, izriet, ka pieteikumi, kuri saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punktu iesniegti laikposmā no 2010. gada 8. janvāra pulksten 13.00 līdz 2010. gada 15. janvārim pulksten 13.00 (Briseles laiks), attiecas uz daudzumiem, kas pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem.

| (4) | Tāpat jāpārtrauc izdot importa licences par kārtējo kvotas apakšperiodu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 969/2006. |
| --- | --- |

(4)

Tāpat jāpārtrauc izdot importa licences par kārtējo kvotas apakšperiodu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 969/2006.

| (5) | Lai nodrošinātu efektīvu importa licenču izdošanas procedūras pārvaldību, šai regulai jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu efektīvu importa licenču izdošanas procedūras pārvaldību, šai regulai jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Par visiem kukurūzas importa licenču pieteikumiem, kas attiecas uz Regulā (EK) Nr. 969/2006 minēto kvotu un kas iesniegti laikposmā no 2010. gada 8. janvāra pulksten 13.00 līdz 2010. gada 15. janvārim pulksten 13.00 (Briseles laiks), izdod licenci par pieprasītajiem daudzumiem, piemērojot tiem piešķīruma koeficientu 78,205593 % apmērā.

2.   Aptur importa licenču izdošanu par kārtējo kvotas apakšperiodu attiecībā uz daudzumiem, kas pieprasīti no 2010. gada 15. janvāra pulksten 13.00 (Briseles laiks).

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 20. janvārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.

3

---

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 52/2010

(2010. gada 20. janvāris),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 35/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 35/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 21. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 20. janvārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 10, 15.1.2010., 12. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 21. janvāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,85 | 0,85 |
| 1701 12 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,85 | 0,55 |
| 1701 91 00 (2) | 52,07 | 1,85 |
| 1701 99 10 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

46,85

0,00

1701 11 90 (1)

46,85

0,85

1701 12 10 (1)

46,85

0,00

1701 12 90 (1)

46,85

0,55

1701 91 00 (2)

52,07

1,85

1701 99 10 (2)

52,07

0,00

1701 99 90 (2)

52,07

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

PAMATNOSTĀDNES

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/6

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2009. gada 4. decembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku

(ECB/2009/23)

(2010/34/ES)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1., 12.1. un 14.3. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2001. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 63/2002 par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizņēmumiem (ECB/2001/18) (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 24/2009 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) (2),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2008/32) (3),

tā kā:

| (1) | 2007. gada 1. augusta Pamatnostādne ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (4) būtu jāsaskaņo ar pārstrādāto Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) un Eiropas Centrālās bankas 2009. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 290/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2009/7) (5). |
| --- | --- |

(1)

2007. gada 1. augusta Pamatnostādne ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (4) būtu jāsaskaņo ar pārstrādāto Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) un Eiropas Centrālās bankas 2009. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 290/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2009/7) (5).

| (2) | Nepieciešami jauni standarti naudas tirgus fondu (NTF) datu ekstrapolācijai un visreprezentatīvāko atsauces ziņotāju grupu izvēlei. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešami jauni standarti naudas tirgus fondu (NTF) datu ekstrapolācijai un visreprezentatīvāko atsauces ziņotāju grupu izvēlei.

| (3) | Jaunajai NTF bilancei vajadzētu būt kopsavilkuma bilancei, kas saskaņota ar Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku ECB/2007/8 (6) noteikto. Ziņošanas pienākuma slogu var samazināt, padarot kredītiestāžu (KI) un NTF bilanču sagatavošanu efektīvāku, t. i., veidojot KI bilanci kā starpību starp citu monetāro finanšu iestāžu (MFI) datiem un NTF datiem. |
| --- | --- |

(3)

Jaunajai NTF bilancei vajadzētu būt kopsavilkuma bilancei, kas saskaņota ar Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku ECB/2007/8 (6) noteikto. Ziņošanas pienākuma slogu var samazināt, padarot kredītiestāžu (KI) un NTF bilanču sagatavošanu efektīvāku, t. i., veidojot KI bilanci kā starpību starp citu monetāro finanšu iestāžu (MFI) datiem un NTF datiem.

| (4) | Ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ieviestas paaugstinātas prasības paziņot informāciju par vērtspapīrošanu un citiem to kredītu pārvedumiem, kurus MFI izsniegusi ne-MFI, tāpēc statistikas ziņošana šajās jomās vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(4)

Ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ieviestas paaugstinātas prasības paziņot informāciju par vērtspapīrošanu un citiem to kredītu pārvedumiem, kurus MFI izsniegusi ne-MFI, tāpēc statistikas ziņošana šajās jomās vairs nav nepieciešama.

| (5) | Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2007/9 18. pantu nacionālās centrālās bankas sākušas ziņot ieguldījumu fondu statistiku saistībā ar citu finanšu starpnieku statistiku, tāpēc 14. panta 6. punktā noteiktais pārejas režīms vairs nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2007/9 18. pantu nacionālās centrālās bankas sākušas ziņot ieguldījumu fondu statistiku saistībā ar citu finanšu starpnieku statistiku, tāpēc 14. panta 6. punktā noteiktais pārejas režīms vairs nav nepieciešams.

| (6) | Lai veicinātu kredītu norišu ekonomisko un monetāro analīzi, nepieciešams ieviest jaunas ziņošanas prasības, kas iedalītas atbilstoši darbības nozarei, par aizdevumiem, kurus euro zonas MFI izsniegušas finanšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

(6)

Lai veicinātu kredītu norišu ekonomisko un monetāro analīzi, nepieciešams ieviest jaunas ziņošanas prasības, kas iedalītas atbilstoši darbības nozarei, par aizdevumiem, kurus euro zonas MFI izsniegušas finanšu sabiedrībām.

| (7) | Maksājumu sistēmu nosaukumi bieži tiek grozīti, tāpēc Pamatnostādnes ECB/2007/9 III pielikuma 13. daļā iekļautais nosaukumu saraksts būtu jāsvītro, |
| --- | --- |

(7)

Maksājumu sistēmu nosaukumi bieži tiek grozīti, tāpēc Pamatnostādnes ECB/2007/9 III pielikuma 13. daļā iekļautais nosaukumu saraksts būtu jāsvītro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2007/9 groza šādi.

| 1. | Ar šādu punktu aizstāj 1. panta 3. punktu:
  Retrospektīvo datu ziņošanas prasības attiecas vienīgi uz 3., 6., 7., 10., 11., 14.–17. un 18.a pantā noteikto ziņošanu.






  a) | Neskarot b) apakšpunktu, jaunām dalībvalstīm pievienojoties Eiropas Savienībai un/vai ieviešot euro, piemēro šādus noteikumus:






  i) | to dalībvalstu NCB, kuras pievienojās ES 2004. gada maijā, ziņo retrospektīvos datus par laiku vismaz no 2004. gada; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Ar šādu punktu aizstāj 1. panta 3. punktu:

Retrospektīvo datu ziņošanas prasības attiecas vienīgi uz 3., 6., 7., 10., 11., 14.–17. un 18.a pantā noteikto ziņošanu.

a)

Neskarot b) apakšpunktu, jaunām dalībvalstīm pievienojoties Eiropas Savienībai un/vai ieviešot euro, piemēro šādus noteikumus:

i)

to dalībvalstu NCB, kuras pievienojās ES 2004. gada maijā, ziņo retrospektīvos datus par laiku vismaz no 2004. gada;

| ii) | to dalībvalstu NCB, kuras pievienojās ES pirms 2004. gada maija, bet šīs pamatnostādnes spēkā stāšanās dienā nav ieviesušas euro, ziņo ECB retrospektīvos datus par laiku vismaz no 1999. gada un MFI procentu likmju statistiku – no 2003. gada (turpmāk tekstā – MIR statistika); |
| --- | --- |

ii)

to dalībvalstu NCB, kuras pievienojās ES pirms 2004. gada maija, bet šīs pamatnostādnes spēkā stāšanās dienā nav ieviesušas euro, ziņo ECB retrospektīvos datus par laiku vismaz no 1999. gada un MFI procentu likmju statistiku – no 2003. gada (turpmāk tekstā – MIR statistika);

| iii) | to dalībvalstu NCB, kuras pievienojās ES pēc 2004. gada maija, ziņo ECB retrospektīvos datus, kas attiecas vismaz uz iepriekšējiem trim gadiem; |
| --- | --- |

iii)

to dalībvalstu NCB, kuras pievienojās ES pēc 2004. gada maija, ziņo ECB retrospektīvos datus, kas attiecas vismaz uz iepriekšējiem trim gadiem;

| iv) | par pozīcijām ar dalībvalstīm, kas ievieš euro pēc šīs pamatnostādnes stāšanās spēkā, iesaistīto dalībvalstu NCB ziņo ECB retrospektīvos datus vismaz par laiku: 1) no 1999. gada – ja dalībvalsts pievienojās ES pirms 2004. gada maija, vai 2) no 2004. gada, ja dalībvalsts pievienojās ES 2004. gada maijā, vai 3) par iepriekšējiem trim gadiem, ja dalībvalsts pievienojās ES pēc 2004. gada maija. Šo principu piemēro vienīgi statistikai, par kuru tiek vākti arī dati, kurus iedala pa darījumu partneriem. |
| --- | --- |

iv)

par pozīcijām ar dalībvalstīm, kas ievieš euro pēc šīs pamatnostādnes stāšanās spēkā, iesaistīto dalībvalstu NCB ziņo ECB retrospektīvos datus vismaz par laiku: 1) no 1999. gada – ja dalībvalsts pievienojās ES pirms 2004. gada maija, vai 2) no 2004. gada, ja dalībvalsts pievienojās ES 2004. gada maijā, vai 3) par iepriekšējiem trim gadiem, ja dalībvalsts pievienojās ES pēc 2004. gada maija. Šo principu piemēro vienīgi statistikai, par kuru tiek vākti arī dati, kurus iedala pa darījumu partneriem.

| b) | Piemēro šādus noteikumus:






  i) | naudas tirgus fondu (NTF) retrospektīvos datus Eiropas Centrālajai bankai nosūta atbilstoši NCB ziņošanas praksei, kas saskaņā ar šo pamatnostādni tika piemērota līdz 2008. gada beigām. Neskarot 10. pantā noteikto, NCB, kas iepriekš ziņoja kredītiestāžu bilances datus, var brīvprātīgi nosūtīt NTF bilances datus par atsauces periodiem līdz 2008. gada decembra beigām; NCB, kas iepriekš ziņoja NTF bilances ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām ziņošanas prasībām vai kas neziņoja ne kredītiestāžu, ne NTF bilances datus, nosūta retrospektīvus NTF datus, sākot ar brīdi, kad dalībvalsts pievienojās euro zonai, bet ne agrāk kā ar atsauces periodu 1997. gada septembra beigās, ja šādi dati pieejami; |
| --- | --- | --- |

b)

Piemēro šādus noteikumus:

i)

naudas tirgus fondu (NTF) retrospektīvos datus Eiropas Centrālajai bankai nosūta atbilstoši NCB ziņošanas praksei, kas saskaņā ar šo pamatnostādni tika piemērota līdz 2008. gada beigām. Neskarot 10. pantā noteikto, NCB, kas iepriekš ziņoja kredītiestāžu bilances datus, var brīvprātīgi nosūtīt NTF bilances datus par atsauces periodiem līdz 2008. gada decembra beigām; NCB, kas iepriekš ziņoja NTF bilances ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām ziņošanas prasībām vai kas neziņoja ne kredītiestāžu, ne NTF bilances datus, nosūta retrospektīvus NTF datus, sākot ar brīdi, kad dalībvalsts pievienojās euro zonai, bet ne agrāk kā ar atsauces periodu 1997. gada septembra beigās, ja šādi dati pieejami;

| ii) | retrospektīvos datus par aizdevumiem nefinanšu sabiedrībām, kas iedalītas pēc darbības nozares atbilstoši saimnieciskās darbības statistiskajai klasifikācijai Eiropas Kopienā (NACE 2. red.), ja tie ir pieejami, nosūta ECB šādi: a) NCB nosūta retrospektīvos datus, sākot ar 2003. gada martu; b) to dalībvalstu NCB, kuras pievienojas euro zonai pēc šā datuma, nosūta retrospektīvos datus par vismaz diviem gadiem pirms pievienošanās euro zonai; |
| --- | --- |

ii)

retrospektīvos datus par aizdevumiem nefinanšu sabiedrībām, kas iedalītas pēc darbības nozares atbilstoši saimnieciskās darbības statistiskajai klasifikācijai Eiropas Kopienā (NACE 2. red.), ja tie ir pieejami, nosūta ECB šādi: a) NCB nosūta retrospektīvos datus, sākot ar 2003. gada martu; b) to dalībvalstu NCB, kuras pievienojas euro zonai pēc šā datuma, nosūta retrospektīvos datus par vismaz diviem gadiem pirms pievienošanās euro zonai;

| iii) | retrospektīvos ceturkšņa datus par citiem finanšu starpniekiem (CFS) nosūta ECB, sākot ar datiem par pirmo pieejamo atsauces periodu – vismaz sākot ar datiem par 1998. gada 4. ceturksni kā atsauces periodu; |
| --- | --- |

iii)

retrospektīvos ceturkšņa datus par citiem finanšu starpniekiem (CFS) nosūta ECB, sākot ar datiem par pirmo pieejamo atsauces periodu – vismaz sākot ar datiem par 1998. gada 4. ceturksni kā atsauces periodu;

| iv) | ECB nosūtāmās laikrindas par vērtspapīriem sākas 1989. gada decembrī attiecībā uz atlikumiem un 1990. gada janvārī attiecībā uz plūsmām; |
| --- | --- |

iv)

ECB nosūtāmās laikrindas par vērtspapīriem sākas 1989. gada decembrī attiecībā uz atlikumiem un 1990. gada janvārī attiecībā uz plūsmām;

| v) | maksājumu statistikas piecu gadu datus ziņo, pēc iespējas ietverot visnesenāko atsauces gadu.” |
| --- | --- |

v)

maksājumu statistikas piecu gadu datus ziņo, pēc iespējas ietverot visnesenāko atsauces gadu.”

| 2. | Ar šādu punktu aizstāj 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu:
  NCB apkopo un ziņo divas atsevišķas kopsavilkuma bilances – abas uz bruto pamata – saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32): viena kopsavilkuma bilance attiecas uz MFI apakšsektoru “centrālā banka” un otra – uz apakšsektoru “citas MFI”.
  NCB iegūst nepieciešamo statistisko informāciju par savu centrālās bankas bilanci no savas uzskaites sistēmas, izmantojot salīdzinājuma tabulas, kas iekļautas šīs pamatnostādnes I pielikumā. Statistikas ziņošanas nolūkiem ECB no savas bilances iegūst datus, kas atbilst datiem, kurus NCB ieguvušas no savām bilancēm.
  NCB iegūst nepieciešamo statistikas informāciju par citu MFI banku bilanci, apkopojot bilances posteņu datus, kas savākti no atsevišķām MFI, kuras ir rezidenti, izņemot rezidentu NCB.
  Šīs prasības attiecas uz mēneša beigu un ceturkšņa atlikumu summām (7) (krājumiem) un mēneša un ceturkšņa plūsmu korekciju datiem, un datiem par kredītu vērtspapīrošanu un citiem kredītu pārvedumiem.
  NCB ziņo statistikas informāciju par bilances posteņiem saskaņā ar šīs pamatnostādnes III pielikuma 1. daļu. |
| --- | --- |

2.

Ar šādu punktu aizstāj 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu:

NCB apkopo un ziņo divas atsevišķas kopsavilkuma bilances – abas uz bruto pamata – saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32): viena kopsavilkuma bilance attiecas uz MFI apakšsektoru “centrālā banka” un otra – uz apakšsektoru “citas MFI”.

NCB iegūst nepieciešamo statistisko informāciju par savu centrālās bankas bilanci no savas uzskaites sistēmas, izmantojot salīdzinājuma tabulas, kas iekļautas šīs pamatnostādnes I pielikumā. Statistikas ziņošanas nolūkiem ECB no savas bilances iegūst datus, kas atbilst datiem, kurus NCB ieguvušas no savām bilancēm.

NCB iegūst nepieciešamo statistikas informāciju par citu MFI banku bilanci, apkopojot bilances posteņu datus, kas savākti no atsevišķām MFI, kuras ir rezidenti, izņemot rezidentu NCB.

Šīs prasības attiecas uz mēneša beigu un ceturkšņa atlikumu summām (7) (krājumiem) un mēneša un ceturkšņa plūsmu korekciju datiem, un datiem par kredītu vērtspapīrošanu un citiem kredītu pārvedumiem.

NCB ziņo statistikas informāciju par bilances posteņiem saskaņā ar šīs pamatnostādnes III pielikuma 1. daļu.

| 3. | Ar šādu punktu aizstāj 3. panta 4. punktu:
  Ja NCB piešķir atbrīvojumu NTF saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, NCB nodrošina, ka to kumulatīvā daļa kopējā nacionālajā NTF bilancē nepārsniedz:






  i) | 10 % katrā iesaistītajā dalībvalstī, ja nacionālā NTF bilance veido vairāk nekā 15 % no kopējās NTF euro zonas bilances; |
| --- | --- | --- |

3.

Ar šādu punktu aizstāj 3. panta 4. punktu:

Ja NCB piešķir atbrīvojumu NTF saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, NCB nodrošina, ka to kumulatīvā daļa kopējā nacionālajā NTF bilancē nepārsniedz:

i)

10 % katrā iesaistītajā dalībvalstī, ja nacionālā NTF bilance veido vairāk nekā 15 % no kopējās NTF euro zonas bilances;

| ii) | 30 % visās citās iesaistītajās dalībvalstīs, izņemot tās, kurās nacionālā NTF bilance veido mazāk kā vienu 1 % no kopējās NTF euro zonas bilances; šajā gadījumā uz NTF iekļaušanu maznozīmīgajā grupā neattiecas nekādi īpaši ierobežojumi. |
| --- | --- |

ii)

30 % visās citās iesaistītajās dalībvalstīs, izņemot tās, kurās nacionālā NTF bilance veido mazāk kā vienu 1 % no kopējās NTF euro zonas bilances; šajā gadījumā uz NTF iekļaušanu maznozīmīgajā grupā neattiecas nekādi īpaši ierobežojumi.

Ja NCB piešķir atbrīvojumus MFI saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 8. panta 1. punkta a) un/vai d) apakšpunktu, NCB ekstrapolē datus par šīm MFI līdz 100 % aptvērumam, apkopojot MFI bilances mēneša un ceturkšņa datus, kuri tiek ziņoti ECB. NCB var izraudzīties procedūru, lai ekstrapolētu aptvērumu līdz 100 %, ja tā atbilst šādiem obligātajiem standartiem:

| i) | trūkstošo iedalījumu datu aplēses iegūst, piemērojot koeficientus, kuru pamatā ir faktisko ziņotāju apakšgrupa, par kuru tiek uzskatīts, ka tā labāk reprezentē “mazietekmīgo” grupu, šādi:






  — | to dalībvalstu NCB, kuru daļa MFI euro zonas kopsavilkuma bilancē ir lielāka par 2 %, nosaka šo apakšgrupu tā, lai apakšgrupā ietilpstošo vienību kopējā bilance nepārsniedz 35 % no MFI nacionālās kopsavilkuma bilances. Šo noteikumu nepiemēro, ja to iestāžu bilances, kurām piešķirts atbrīvojums, veido mazāk nekā 1 % no MFI nacionālās bilances, |
| --- | --- | --- |

i)

trūkstošo iedalījumu datu aplēses iegūst, piemērojot koeficientus, kuru pamatā ir faktisko ziņotāju apakšgrupa, par kuru tiek uzskatīts, ka tā labāk reprezentē “mazietekmīgo” grupu, šādi:

—

to dalībvalstu NCB, kuru daļa MFI euro zonas kopsavilkuma bilancē ir lielāka par 2 %, nosaka šo apakšgrupu tā, lai apakšgrupā ietilpstošo vienību kopējā bilance nepārsniedz 35 % no MFI nacionālās kopsavilkuma bilances. Šo noteikumu nepiemēro, ja to iestāžu bilances, kurām piešķirts atbrīvojums, veido mazāk nekā 1 % no MFI nacionālās bilances,

| — | to dalībvalstu NCB, kuru daļa kopējā MFI euro zonas kopsavilkuma bilancē ir mazāka par 2 %, tiek aicinātas ievērot šos pašus noteikumus. Tomēr, ja tas radītu būtiskus izdevumus, šo dalībvalstu NCB tā vietā var piemērot koeficientus, kuru pamatā ir ziņotāju grupas; |
| --- | --- |

—

to dalībvalstu NCB, kuru daļa kopējā MFI euro zonas kopsavilkuma bilancē ir mazāka par 2 %, tiek aicinātas ievērot šos pašus noteikumus. Tomēr, ja tas radītu būtiskus izdevumus, šo dalībvalstu NCB tā vietā var piemērot koeficientus, kuru pamatā ir ziņotāju grupas;

| ii) | piemērojot i) punktu, gan “mazietekmīgo” grupu, gan faktiskās ziņotāju grupas apakšgrupu var sadalīt dažādās grupās atbilstoši iestādes veidam (piemēram, NTF vai kredītiestādes); |
| --- | --- |

ii)

piemērojot i) punktu, gan “mazietekmīgo” grupu, gan faktiskās ziņotāju grupas apakšgrupu var sadalīt dažādās grupās atbilstoši iestādes veidam (piemēram, NTF vai kredītiestādes);

| iii) | ja to naudas tirgus fondu daļa, kuri tikai vienreiz gadā paziņo savus kopējos aktīvus, kādā dalībvalstī pārsniedz 30 % no kopējās NTF bilances, NCB ekstrapolē NTF un kredītiestāžu paziņotos datus atsevišķi, ievērojot šādu kārtību:






  — | ja NTF, kas ir pilna datu apjoma ziņotāji, snieguši pietiekamu informāciju, to bilances kopsavilkums tiek lietots kā ekstrapolācijas pamats, |
| --- | --- | --- |

iii)

ja to naudas tirgus fondu daļa, kuri tikai vienreiz gadā paziņo savus kopējos aktīvus, kādā dalībvalstī pārsniedz 30 % no kopējās NTF bilances, NCB ekstrapolē NTF un kredītiestāžu paziņotos datus atsevišķi, ievērojot šādu kārtību:

—

ja NTF, kas ir pilna datu apjoma ziņotāji, snieguši pietiekamu informāciju, to bilances kopsavilkums tiek lietots kā ekstrapolācijas pamats,

| — | ja to NTF, kas ir pilna apjoma datu ziņotāji, sniegtais atspoguļojums nav pietiekams vai ja nav tādu NTF, kas ir pilna apjoma datu ziņotāji, NCB vismaz vienreiz gadā aplēš NTF nozares bilanci no alternatīviem datu avotiem un izmanto to par ekstrapolācijas pamatu; |
| --- | --- |

—

ja to NTF, kas ir pilna apjoma datu ziņotāji, sniegtais atspoguļojums nav pietiekams vai ja nav tādu NTF, kas ir pilna apjoma datu ziņotāji, NCB vismaz vienreiz gadā aplēš NTF nozares bilanci no alternatīviem datu avotiem un izmanto to par ekstrapolācijas pamatu;

| iv) | ja dati par iedalījumu ir pieejami, bet vēlāk vai retāk, paziņotos datus pārnes uz nākamajiem trūkstošajiem periodiem:






  — | atkārtojot datus, ja noskaidrojies, ka rezultāti ir atbilstoši, vai |
| --- | --- | --- |

iv)

ja dati par iedalījumu ir pieejami, bet vēlāk vai retāk, paziņotos datus pārnes uz nākamajiem trūkstošajiem periodiem:

—

atkārtojot datus, ja noskaidrojies, ka rezultāti ir atbilstoši, vai

| — | piemērojot atbilstošas statistiskās aprēķināšanas metodes, lai ņemtu vērā datu un sezonālās tendences; |
| --- | --- |

—

piemērojot atbilstošas statistiskās aprēķināšanas metodes, lai ņemtu vērā datu un sezonālās tendences;

| v) | ekstrapolācijas obligāto standartu ieviešanai nepieciešamos koeficientus vai citus starpposma aprēķinus var atvasināt no datiem, kas iegūti no uzraudzības iestādēm, ja iespējams konstatēt saikni starp ekstrapolējamo statistikas iedalījumu un šiem datiem. |
| --- | --- |

v)

ekstrapolācijas obligāto standartu ieviešanai nepieciešamos koeficientus vai citus starpposma aprēķinus var atvasināt no datiem, kas iegūti no uzraudzības iestādēm, ja iespējams konstatēt saikni starp ekstrapolējamo statistikas iedalījumu un šiem datiem.

NCB informē ECB par jebkādām būtiskām pārmaiņām to ekstrapolācijas procedūrās.”

| 4. | Ar šādu pantu aizstāj 10. pantu:
  “10. pants
  Naudas tirgus fondu bilances statistika
  NCB ziņo ECB atsevišķus bilances posteņu datus par NTF nozari saskaņā ar III pielikuma 7. daļas 1. un 2. tabulu. ECB lieto šos datus, lai apkopotu gan NTF, gan kredītiestāžu bilances statistiku. Tā kā datus par visu MFI nozari jau ziņo saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), šajā pantā noteiktās prasības attiecas tikai uz NTF. Lai gan dažās dalībvalstīs nelielu skaitu citu iestāžu klasificē kā MFI, šīs iestādes uzskata par nenozīmīgām kvantitatīvā ziņā.
  Pārklasificēšanas un pārvērtēšanas korekciju datus, kas minēti III pielikuma 7. daļas 1. tabulā ziņo saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā atbrīvojumus, kuri piešķirti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 8. panta 2. punktu. Ja uz pārklasificēšanu un pārvērtēšanu attiecas atbrīvojums, ko NCB piešķīrusi NTF saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), NCB par posteņiem, attiecībā uz kuriem var būt ievērojamas pārvērtēšanas korekcijas, paziņo maksimāli iespējamos datus.
  Datus ziņo katru ceturksni 28 darbadienu laikā pēc atsauces perioda beigām.
  Dati, ko ziņo par NTF bilanci, aptver 100 % šajā nozarē klasificēto iestāžu. Ja faktiskais ziņošanas atspoguļojums ir mazāks par 100 %, jo tiek piemērots princips, saskaņā ar kuru neiekļauj datus par “mazietekmīgo” grupu, NCB ekstrapolē tām saskaņā ar 3. panta 4. punkta b) apakšpunktu iesniegtos datus, lai nodrošinātu 100 % atspoguļojumu.
  NCB, kas ziņoja kredītiestāžu bilances par periodiem līdz 2008. gada decembra beigām, pārskatītus NTF datus nosūta saskaņā ar III pielikuma 7. daļas 1. un 2. tabulu. Pārskatītie NTF dati saskaņoti ar citu MFI atbilstošajiem ceturkšņa beigu datiem.
  Ja jaunu vai pārskatītu NTF datu nosūtīšana nozīmē, ka jāveic grozījumi atbilstošā atsauces perioda citu MFI datos, pārsūta arī nepieciešamos grozījumus citu MFI datos.” |
| --- | --- |

4.

Ar šādu pantu aizstāj 10. pantu:

“10. pants

Naudas tirgus fondu bilances statistika

NCB ziņo ECB atsevišķus bilances posteņu datus par NTF nozari saskaņā ar III pielikuma 7. daļas 1. un 2. tabulu. ECB lieto šos datus, lai apkopotu gan NTF, gan kredītiestāžu bilances statistiku. Tā kā datus par visu MFI nozari jau ziņo saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), šajā pantā noteiktās prasības attiecas tikai uz NTF. Lai gan dažās dalībvalstīs nelielu skaitu citu iestāžu klasificē kā MFI, šīs iestādes uzskata par nenozīmīgām kvantitatīvā ziņā.

Pārklasificēšanas un pārvērtēšanas korekciju datus, kas minēti III pielikuma 7. daļas 1. tabulā ziņo saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā atbrīvojumus, kuri piešķirti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 8. panta 2. punktu. Ja uz pārklasificēšanu un pārvērtēšanu attiecas atbrīvojums, ko NCB piešķīrusi NTF saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), NCB par posteņiem, attiecībā uz kuriem var būt ievērojamas pārvērtēšanas korekcijas, paziņo maksimāli iespējamos datus.

Datus ziņo katru ceturksni 28 darbadienu laikā pēc atsauces perioda beigām.

Dati, ko ziņo par NTF bilanci, aptver 100 % šajā nozarē klasificēto iestāžu. Ja faktiskais ziņošanas atspoguļojums ir mazāks par 100 %, jo tiek piemērots princips, saskaņā ar kuru neiekļauj datus par “mazietekmīgo” grupu, NCB ekstrapolē tām saskaņā ar 3. panta 4. punkta b) apakšpunktu iesniegtos datus, lai nodrošinātu 100 % atspoguļojumu.

NCB, kas ziņoja kredītiestāžu bilances par periodiem līdz 2008. gada decembra beigām, pārskatītus NTF datus nosūta saskaņā ar III pielikuma 7. daļas 1. un 2. tabulu. Pārskatītie NTF dati saskaņoti ar citu MFI atbilstošajiem ceturkšņa beigu datiem.

Ja jaunu vai pārskatītu NTF datu nosūtīšana nozīmē, ka jāveic grozījumi atbilstošā atsauces perioda citu MFI datos, pārsūta arī nepieciešamos grozījumus citu MFI datos.”

| 5. | Pamatnostādnes 13. pantu svītro. |
| --- | --- |

5.

Pamatnostādnes 13. pantu svītro.

| 6. | Pamatnostādnes 14. panta virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Citu finanšu starpnieku statistika (izņemot ieguldījumu fondus un finanšu instrumentsabiedrības)”. |
| --- | --- |

6.

Pamatnostādnes 14. panta virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Citu finanšu starpnieku statistika (izņemot ieguldījumu fondus un finanšu instrumentsabiedrības)”.

| 7. | Ar šādu punktu aizstāj 14. panta 1. punktu:
  NCB ziņo statistikas informāciju par citiem finanšu starpniekiem (CFS) (izņemot ieguldījumu fondus un vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības (FIS)) saskaņā ar šīs pamatnostādnes III pielikuma 11. daļu. Datus nosūta atsevišķi par šādām CFS apakškategorijām: i) vērtspapīru un atvasināto instrumentu dīleriem; ii) finanšu korporācijām, kas iesaistītas kredītu izsniegšanā; un iii) citiem CFS.
  Datus par CFS nosūta, pamatojoties uz datiem, kas attiecīgajā brīdī pieejami valsts līmenī. Ja faktiskie dati nav pieejami vai tos nav iespējams apstrādāt, iesniedz aplēses par valsti. Ja datiem pamatā esošā saimnieciskā parādība pastāv, bet netiek statistiski apsekota un tāpēc nav iespējams iesniegt aplēses par valsti, NCB var izvēlēties neziņot šo laikrindu vai ziņot, ka tās trūkst. Tāpēc jebkuras nepaziņotās laikrindas uzskata par “datiem, kas pastāv, bet netiek vākti” un ECB var izdarīt pieņēmumus un veikt aplēses, lai veidotu euro zonas apkopotos rādītājus. Atsauces ziņotāju grupā ietilpst visu veidu CFS, kas ir iesaistīto dalībvalstu rezidenti: iestādes, kas atrodas teritorijā, ieskaitot ārpus teritorijas esošo mātesuzņēmumu meitasuzņēmumus, un tādu iestāžu filiāles, kas ir rezidenti, kuru galvenais birojs atrodas ārpus šīs teritorijas.
  Sniedz šādus galvenos rādītājus un papildinformāciju:






  — | galvenie rādītāji, kas jānosūta, lai veidotu euro zonas apkopotos rādītājus: visas iesaistītās dalībvalstis nosūta šos detalizētos datus, kad pieejami faktiskie dati. Ja par prasītajiem iedalījumiem nav pieejami faktiskie dati vai tie nav pieejami noteiktajā biežumā vai tik savlaicīgi, kā prasīts, vai prasītajos laika intervālos, ja iespējams – iesniedz aplēses, |
| --- | --- | --- |

7.

Ar šādu punktu aizstāj 14. panta 1. punktu:

NCB ziņo statistikas informāciju par citiem finanšu starpniekiem (CFS) (izņemot ieguldījumu fondus un vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības (FIS)) saskaņā ar šīs pamatnostādnes III pielikuma 11. daļu. Datus nosūta atsevišķi par šādām CFS apakškategorijām: i) vērtspapīru un atvasināto instrumentu dīleriem; ii) finanšu korporācijām, kas iesaistītas kredītu izsniegšanā; un iii) citiem CFS.

Datus par CFS nosūta, pamatojoties uz datiem, kas attiecīgajā brīdī pieejami valsts līmenī. Ja faktiskie dati nav pieejami vai tos nav iespējams apstrādāt, iesniedz aplēses par valsti. Ja datiem pamatā esošā saimnieciskā parādība pastāv, bet netiek statistiski apsekota un tāpēc nav iespējams iesniegt aplēses par valsti, NCB var izvēlēties neziņot šo laikrindu vai ziņot, ka tās trūkst. Tāpēc jebkuras nepaziņotās laikrindas uzskata par “datiem, kas pastāv, bet netiek vākti” un ECB var izdarīt pieņēmumus un veikt aplēses, lai veidotu euro zonas apkopotos rādītājus. Atsauces ziņotāju grupā ietilpst visu veidu CFS, kas ir iesaistīto dalībvalstu rezidenti: iestādes, kas atrodas teritorijā, ieskaitot ārpus teritorijas esošo mātesuzņēmumu meitasuzņēmumus, un tādu iestāžu filiāles, kas ir rezidenti, kuru galvenais birojs atrodas ārpus šīs teritorijas.

Sniedz šādus galvenos rādītājus un papildinformāciju:

—

galvenie rādītāji, kas jānosūta, lai veidotu euro zonas apkopotos rādītājus: visas iesaistītās dalībvalstis nosūta šos detalizētos datus, kad pieejami faktiskie dati. Ja par prasītajiem iedalījumiem nav pieejami faktiskie dati vai tie nav pieejami noteiktajā biežumā vai tik savlaicīgi, kā prasīts, vai prasītajos laika intervālos, ja iespējams – iesniedz aplēses,

| — | papildinformācija, kas jāsūta kā “ārpusbilances posteņi”: šos datus iesniedz valstis, par kurām šī informācija pašlaik pieejama. |
| --- | --- |

—

papildinformācija, kas jāsūta kā “ārpusbilances posteņi”: šos datus iesniedz valstis, par kurām šī informācija pašlaik pieejama.

Plūsmu korekciju datus var ziņot, ja ir būtiski pārrāvumi krājumos vai ja veikta pārklasifikācija un citas korekcijas. Plūsmu korekciju datus īpaši var iesniegt, ja veikta pārklasifikācija, īstenojot EKS 95 pamatprincipus.

Pārklasificēšanas korekcijas ziņo saskaņā ar šīs pamatnostādnes 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu.”

| 8. | Pamatnostādnes 14. panta 6. punktu svītro. |
| --- | --- |

8.

Pamatnostādnes 14. panta 6. punktu svītro.

| 9. | Ar šādu punktu aizstāj 16. panta 1. punktu:
  MFI procentu likmju statistikas nolūkiem NCB ziņo valsts apkopoto mēneša statistisko informāciju par atlikumiem un jauniem darījumiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 1. un 2. papildinājumā. Turklāt NCB ziņo valsts apkopoto mēneša statistisko informāciju, kas attiecas uz jauniem darījumiem, kā noteikts III pielikuma 12.a daļā.
  Ja piešķirts Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 61. punktā saistībā Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) IV pielikumu noteiktais atbrīvojums, NCB iesniedz posteņus, uz kuriem atbrīvojums attiecas, bez vērtībām, norādot, ka dati nav savākti.” |
| --- | --- |

9.

Ar šādu punktu aizstāj 16. panta 1. punktu:

MFI procentu likmju statistikas nolūkiem NCB ziņo valsts apkopoto mēneša statistisko informāciju par atlikumiem un jauniem darījumiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 1. un 2. papildinājumā. Turklāt NCB ziņo valsts apkopoto mēneša statistisko informāciju, kas attiecas uz jauniem darījumiem, kā noteikts III pielikuma 12.a daļā.

Ja piešķirts Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 61. punktā saistībā Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) IV pielikumu noteiktais atbrīvojums, NCB iesniedz posteņus, uz kuriem atbrīvojums attiecas, bez vērtībām, norādot, ka dati nav savākti.”

| 10. | Ar šādiem punktiem aizstāj 17. panta 2., 3. un 4. punktu:
  Laikrindas ziņo ECB katru gadu neatkarīgi no datu ziņošanas biežuma. Visiem posteņiem, kas iekļauti 4.–9. tabulā, datu ziņošanas biežums ir viens gads. MFI bilances posteņiem, kas iekļauti 1. tabulā, ziņošanas biežums ir viens mēnesis. Kredītiestāžu bilances informāciju, kas iekļauta 2. un 3. tabulā, ziņo reizi ceturksnī, izņemot par posteņiem, kas attiecas uz pozīcijām ar NCB, un elektroniskās naudas iestāžu posteņiem, kurus ziņo par gadu. Strukturālo informāciju par kredītiestādēm, kas iekļauta 3. tabulā, ziņo par gadu. Lai nodrošinātu savlaicīgu un derīgu publicēšanu, NCB var nosūtīt minimālu 1.–3. tabulas datu kopumu, ja datu pieejamība ir būtiski ierobežota.
  Minimālais datu kopums ietver:






  — | mēneša laikrindas: viens novērojums, kas attiecas uz pozīcijām decembra beigās, |
| --- | --- | --- |

10.

Ar šādiem punktiem aizstāj 17. panta 2., 3. un 4. punktu:

Laikrindas ziņo ECB katru gadu neatkarīgi no datu ziņošanas biežuma. Visiem posteņiem, kas iekļauti 4.–9. tabulā, datu ziņošanas biežums ir viens gads. MFI bilances posteņiem, kas iekļauti 1. tabulā, ziņošanas biežums ir viens mēnesis. Kredītiestāžu bilances informāciju, kas iekļauta 2. un 3. tabulā, ziņo reizi ceturksnī, izņemot par posteņiem, kas attiecas uz pozīcijām ar NCB, un elektroniskās naudas iestāžu posteņiem, kurus ziņo par gadu. Strukturālo informāciju par kredītiestādēm, kas iekļauta 3. tabulā, ziņo par gadu. Lai nodrošinātu savlaicīgu un derīgu publicēšanu, NCB var nosūtīt minimālu 1.–3. tabulas datu kopumu, ja datu pieejamība ir būtiski ierobežota.

Minimālais datu kopums ietver:

—

mēneša laikrindas: viens novērojums, kas attiecas uz pozīcijām decembra beigās,

| — | ceturkšņa laikrindas: viens novērojums, kas attiecas uz gada 4. ceturksni, |
| --- | --- |

—

ceturkšņa laikrindas: viens novērojums, kas attiecas uz gada 4. ceturksni,

| — | gada laikrindas: viens novērojums, kas attiecas uz pozīcijām decembra beigās. |
| --- | --- |

—

gada laikrindas: viens novērojums, kas attiecas uz pozīcijām decembra beigās.

ECB par katru gadu paziņo NCB konkrētus datumus, kuros dati jāiesniedz datu sagatavošanas kārtā. NCB var iesniegt faktiskos datus vai nu pirms sagatavošanas kārtas, ja ECB apstiprinājusi gatavību saņemt datus, vai jebkurā citā brīdī sagatavošanas kārtu laikā.

Ja nav faktisko datu, NCB, ja iespējams, izmanto aplēses vai provizoriskos datus.

Datu iesniedzēji vai NCB var pārskatīt datus, pamatojoties uz pārrēķiniem vai aplēsēm. NCB iesniedz pārskatītos datus ECB datu sagatavošanas kārtas laikā.

ECB nosūta NCB paskaidrojumus par iepriekšējo gadu Word dokumenta formātā pirms sagatavošanas kārtas sākuma – to papildina un/vai izlabo un nosūta atpakaļ ECB. Šajos paskaidrojumos NCB sīki izskaidro novirzes no prasībām, ja iespējams, norādot, kā tas ietekmē datus.”

| 11. | Ar šādu punktu aizstāj 18. panta 10. punktu:
  NCB katru gadu iesniedz ECB: i) rādītājus, kas analizē CSDB iekļauto attiecīgo vērtspapīru grupu aptvērumu un kvalitāti saskaņā ar metodoloģiju, kura tām paziņota atsevišķi; vai ii) attiecīgo informāciju, kas nepieciešama, lai atvasinātu aptvēruma un kvalitātes rādītājus.
  NCB, kas izmanto nacionālās vērtspapīru datubāzes, reizi gadā iesniedz ECB apkopotos rezultātus, kas attiecas uz vienu ceturksni un vismaz diviem statistiski nozīmīgiem IF apakšsektoriem. Šie apkopotie rezultāti nedrīkst atšķirties no rezultātiem, kādus iegūtu, izmantojot CSDB, vairāk par 5 %. Tas attiecas uz informāciju, ko neziņo IF.
  Minēto informāciju nosūta ECB katru gadu līdz februāra beigām, par atsauces datiem izmantojot iepriekšējā gada decembra beigu datus.” |
| --- | --- |

11.

Ar šādu punktu aizstāj 18. panta 10. punktu:

NCB katru gadu iesniedz ECB: i) rādītājus, kas analizē CSDB iekļauto attiecīgo vērtspapīru grupu aptvērumu un kvalitāti saskaņā ar metodoloģiju, kura tām paziņota atsevišķi; vai ii) attiecīgo informāciju, kas nepieciešama, lai atvasinātu aptvēruma un kvalitātes rādītājus.

NCB, kas izmanto nacionālās vērtspapīru datubāzes, reizi gadā iesniedz ECB apkopotos rezultātus, kas attiecas uz vienu ceturksni un vismaz diviem statistiski nozīmīgiem IF apakšsektoriem. Šie apkopotie rezultāti nedrīkst atšķirties no rezultātiem, kādus iegūtu, izmantojot CSDB, vairāk par 5 %. Tas attiecas uz informāciju, ko neziņo IF.

Minēto informāciju nosūta ECB katru gadu līdz februāra beigām, par atsauces datiem izmantojot iepriekšējā gada decembra beigu datus.”

| 12. | Iekļauj šādu 18.b pantu:
  “18.b pants
  Statistika par MFI kredītiem nefinanšu sabiedrībām atbilstoši darbības nozarei
  NCB ziņo ECB datus par kredītiem, ko MFI izsniegušas iekšzemes nefinanšu sabiedrībām un kredītiem, ko MFI izsniegušas citu iesaistīto dalībvalstu nefinanšu sabiedrībām, kas iedalīti atkarībā no darbības nozares atbilstoši saimnieciskās darbības statistiskajai klasifikācijai Eiropas Kopienā (NACE 2. red.), saskaņā ar III pielikuma 16. daļu, ja šie dati pieejami.
  NCB ziņo datus ECB divreiz gadā, marta beigās un septembra beigās, par diviem iepriekšējiem ceturkšņiem.
  NCB ziņo pārskatītus datus saskaņā ar šādiem principiem:






  a) | papildus katram regulārajam datu sūtījumam nosūta pārskatītos datus par iepriekšējiem atsauces periodiem, ja tas nepieciešams; un |
| --- | --- | --- |

12.

Iekļauj šādu 18.b pantu:

“18.b pants

Statistika par MFI kredītiem nefinanšu sabiedrībām atbilstoši darbības nozarei

NCB ziņo ECB datus par kredītiem, ko MFI izsniegušas iekšzemes nefinanšu sabiedrībām un kredītiem, ko MFI izsniegušas citu iesaistīto dalībvalstu nefinanšu sabiedrībām, kas iedalīti atkarībā no darbības nozares atbilstoši saimnieciskās darbības statistiskajai klasifikācijai Eiropas Kopienā (NACE 2. red.), saskaņā ar III pielikuma 16. daļu, ja šie dati pieejami.

NCB ziņo datus ECB divreiz gadā, marta beigās un septembra beigās, par diviem iepriekšējiem ceturkšņiem.

NCB ziņo pārskatītus datus saskaņā ar šādiem principiem:

a)

papildus katram regulārajam datu sūtījumam nosūta pārskatītos datus par iepriekšējiem atsauces periodiem, ja tas nepieciešams; un

| b) | ārkārtas kārtībā pārskatītus datus, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, var nosūtīt, tiklīdz tie pieejami. |
| --- | --- |

b)

ārkārtas kārtībā pārskatītus datus, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, var nosūtīt, tiklīdz tie pieejami.

NCB paziņo ECB būtiskus grozījumus nacionālajās definīcijās un klasifikācijās, kas tiek lietotas, un attiecīgos gadījumos iesniedz paskaidrojumus par būtisku grozījumu iemesliem. Papildus tam NCB sniedz arī informāciju par nozīmīgām MFI nozarē veiktām pārklasifikācijām un, ja dati pieejami, par nozīmīgām nefinanšu sabiedrību pārklasifikācijām nosūtītajos NACE 2. red. iedalījumos.”

| 13. | Ar šādu punktu aizstāj 19. panta 1. punktu:
  Mainīgie lielumi, ko vāc, lai izveidotu un uzturētu Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) paredzēto MFI sarakstu statistikas nolūkiem, noteikti šīs pamatnostādnes VI pielikuma 1. daļā.
  NCB ziņo šīs pamatnostādnes VI pielikuma I daļā norādīto mainīgo lielumu atjauninātos datus tad, kad ir pārmaiņas MFI nozarē vai kad ir pārmaiņas esošo MFI apzīmējumos. Pārmaiņas MFI nozarē ir tad, ja iestāde pievienojas MFI nozarei (piemēram, MFI tiek nodibināta apvienošanās rezultātā, jaunas juridiskās personas tiek nodibinātas, sadalot esošu MFI, tiek nodibināta jauna MFI vai bijušās ne-MFI statusā tiek ieviestas tādas pārmaiņas, ka tā kļūst par MFI) vai ja esoša MFI aiziet no MFI nozares (t. i., ja MFI iesaistīta apvienošanās darījumā, MFI nopērk cita iestāde, MFI tiek sadalīta atsevišķās juridiskajās personās, MFI statusā tiek ieviestas pārmaiņas, kuru rezultātā tā kļūst par ne-MFI, vai MFI tiek likvidēta).
  Ziņojot par jaunu iestādi vai par iestādi, attiecībā uz kuru paredzamas pārmaiņas, NCB aizpilda visus obligāti prasītos mainīgos lielumus. Ziņojot par iestādi, kas aiziet no MFI nozares, bet ne apvienošanās darījuma rezultātā, NCB ziņo vismaz šādu informāciju: pieprasījuma veidu, t. i., dzēšana, un MFI identifikācijas kodu, t. i., mainīgo lielumu “mfi_id”.
  NCB nepiešķir dzēsto MFI identifikācijas kodus jaunām MFI. Ja no šādas rīcības nav iespējams izvairīties, NCB vienlaikus iesniedz ECB rakstisku paskaidrojumu (izmantojot “object_request” veidu “mfi_req_realloc”).
  Ziņojot atjauninātos datus, NCB var izmantot savu nacionālo apzīmējumu kopumu, ja tās izmanto latīņu alfabētu. NCB izmanto apzīmējumu kopumu Unicode, lai pareizi atveidotu visus īpašo apzīmējumu kopumus, saņemot no ECB informāciju ar Iestāžu un aktīvu datubāzes reģistra datu apmaiņas sistēmas starpniecību.
  Pirms atjauninātā MFI saraksta nosūtīšanas ECB NCB veic datu pārbaudes, kas noteiktas attiecīgajās datu apmaiņas specifikācijās.” |
| --- | --- |

13.

Ar šādu punktu aizstāj 19. panta 1. punktu:

Mainīgie lielumi, ko vāc, lai izveidotu un uzturētu Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) paredzēto MFI sarakstu statistikas nolūkiem, noteikti šīs pamatnostādnes VI pielikuma 1. daļā.

NCB ziņo šīs pamatnostādnes VI pielikuma I daļā norādīto mainīgo lielumu atjauninātos datus tad, kad ir pārmaiņas MFI nozarē vai kad ir pārmaiņas esošo MFI apzīmējumos. Pārmaiņas MFI nozarē ir tad, ja iestāde pievienojas MFI nozarei (piemēram, MFI tiek nodibināta apvienošanās rezultātā, jaunas juridiskās personas tiek nodibinātas, sadalot esošu MFI, tiek nodibināta jauna MFI vai bijušās ne-MFI statusā tiek ieviestas tādas pārmaiņas, ka tā kļūst par MFI) vai ja esoša MFI aiziet no MFI nozares (t. i., ja MFI iesaistīta apvienošanās darījumā, MFI nopērk cita iestāde, MFI tiek sadalīta atsevišķās juridiskajās personās, MFI statusā tiek ieviestas pārmaiņas, kuru rezultātā tā kļūst par ne-MFI, vai MFI tiek likvidēta).

Ziņojot par jaunu iestādi vai par iestādi, attiecībā uz kuru paredzamas pārmaiņas, NCB aizpilda visus obligāti prasītos mainīgos lielumus. Ziņojot par iestādi, kas aiziet no MFI nozares, bet ne apvienošanās darījuma rezultātā, NCB ziņo vismaz šādu informāciju: pieprasījuma veidu, t. i., dzēšana, un MFI identifikācijas kodu, t. i., mainīgo lielumu “mfi_id”.

NCB nepiešķir dzēsto MFI identifikācijas kodus jaunām MFI. Ja no šādas rīcības nav iespējams izvairīties, NCB vienlaikus iesniedz ECB rakstisku paskaidrojumu (izmantojot “object_request” veidu “mfi_req_realloc”).

Ziņojot atjauninātos datus, NCB var izmantot savu nacionālo apzīmējumu kopumu, ja tās izmanto latīņu alfabētu. NCB izmanto apzīmējumu kopumu Unicode, lai pareizi atveidotu visus īpašo apzīmējumu kopumus, saņemot no ECB informāciju ar Iestāžu un aktīvu datubāzes reģistra datu apmaiņas sistēmas starpniecību.

Pirms atjauninātā MFI saraksta nosūtīšanas ECB NCB veic datu pārbaudes, kas noteiktas attiecīgajās datu apmaiņas specifikācijās.”

| 14. | Ar šādu punktu aizstāj 20. panta 1. punktu:
  Mainīgie lielumi, ko vāc, lai izveidotu un uzturētu Regulas (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8) 4. pantā paredzēto IF sarakstu statistikas nolūkiem, noteikti šīs pamatnostādnes VII pielikumā.
  NCB ziņo šīs pamatnostādnes VII pielikuma 1. daļā norādīto mainīgo lielumu atjauninātos datus vai nu tad, kad ir pārmaiņas IF nozarē, vai kad ir pārmaiņas esošajos IF apzīmējumos. Pārmaiņas IF nozarē ir tad, ja iestāde pievienojas IF nozarei vai ja esošs IF aiziet no IF nozares.
  NCB iegūst atjauninājumus, salīdzinot nacionālo IF sarakstu divu viens otram sekojošu ceturkšņu beigās, t. i., tās neņem vērā ceturkšņa pārmaiņas.
  Ziņojot par jaunu iestādi vai par iestādi, attiecībā uz kuru paredzamas pārmaiņas, NCB aizpilda visus obligāti prasītos mainīgos lielumus.
  Ziņojot par iestādi, kas aiziet no IF nozares, NCB ziņo vismaz šādu informāciju: pieprasījuma veidu, t. i., dzēšana, un IF identifikācijas kodu, t. i., mainīgo lielumu “if_id”.
  NCB reizi gadā, izmantojot 31. decembri kā atsauces datumu, nosūta XML datni, lai paziņotu katra IF aktīvu neto vērtību (ANV). T. i., ANV ziņo atsevišķi no citu IF rādītāju pārmaiņām. Par visiem IF sniedz šādu informāciju: pieprasījuma veids, t. i., “if_req_nav”, IF unikālo identifikācijas kodu, ANV summu un piemērojamo ANV datumu.
  Par katru atsauces datumu pirms ANV informācijas nosūtīšanas informāciju par jebkuru jaunu IF vai esošo IF identifikācijas kodu pārmaiņām vispirms nosūta ECB.
  Ja iespējams, NCB nepiešķir dzēsto IF identifikācijas kodus jauniem IF. Ja no tā nav iespējams izvairīties, NCB iesniedz ECB rakstisku paskaidrojumu, izmantojot N13 Cebamail kontu, tajā pašā laikā, kad tā iesniedz informāciju par IF (izmantojot “object_request” veidu “if_req_realloc”).
  Ziņojot atjauninātos datus, NCB var izmantot savu nacionālo apzīmējumu kopumu, ja tās izmanto latīņu alfabētu. NCB izmanto apzīmējumu kopumu Unicode, lai pareizi atveidotu visus īpašo apzīmējumu kopumus, saņemot no ECB informāciju ar RIAD datu apmaiņas sistēmas starpniecību.
  Pirms atjauninātā IF saraksta nosūtīšanas ECB NCB veic datu pārbaudes, kas noteiktas attiecīgajās datu apmaiņas specifikācijās.” |
| --- | --- |

14.

Ar šādu punktu aizstāj 20. panta 1. punktu:

Mainīgie lielumi, ko vāc, lai izveidotu un uzturētu Regulas (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8) 4. pantā paredzēto IF sarakstu statistikas nolūkiem, noteikti šīs pamatnostādnes VII pielikumā.

NCB ziņo šīs pamatnostādnes VII pielikuma 1. daļā norādīto mainīgo lielumu atjauninātos datus vai nu tad, kad ir pārmaiņas IF nozarē, vai kad ir pārmaiņas esošajos IF apzīmējumos. Pārmaiņas IF nozarē ir tad, ja iestāde pievienojas IF nozarei vai ja esošs IF aiziet no IF nozares.

NCB iegūst atjauninājumus, salīdzinot nacionālo IF sarakstu divu viens otram sekojošu ceturkšņu beigās, t. i., tās neņem vērā ceturkšņa pārmaiņas.

Ziņojot par jaunu iestādi vai par iestādi, attiecībā uz kuru paredzamas pārmaiņas, NCB aizpilda visus obligāti prasītos mainīgos lielumus.

Ziņojot par iestādi, kas aiziet no IF nozares, NCB ziņo vismaz šādu informāciju: pieprasījuma veidu, t. i., dzēšana, un IF identifikācijas kodu, t. i., mainīgo lielumu “if_id”.

NCB reizi gadā, izmantojot 31. decembri kā atsauces datumu, nosūta XML datni, lai paziņotu katra IF aktīvu neto vērtību (ANV). T. i., ANV ziņo atsevišķi no citu IF rādītāju pārmaiņām. Par visiem IF sniedz šādu informāciju: pieprasījuma veids, t. i., “if_req_nav”, IF unikālo identifikācijas kodu, ANV summu un piemērojamo ANV datumu.

Par katru atsauces datumu pirms ANV informācijas nosūtīšanas informāciju par jebkuru jaunu IF vai esošo IF identifikācijas kodu pārmaiņām vispirms nosūta ECB.

Ja iespējams, NCB nepiešķir dzēsto IF identifikācijas kodus jauniem IF. Ja no tā nav iespējams izvairīties, NCB iesniedz ECB rakstisku paskaidrojumu, izmantojot N13 Cebamail kontu, tajā pašā laikā, kad tā iesniedz informāciju par IF (izmantojot “object_request” veidu “if_req_realloc”).

Ziņojot atjauninātos datus, NCB var izmantot savu nacionālo apzīmējumu kopumu, ja tās izmanto latīņu alfabētu. NCB izmanto apzīmējumu kopumu Unicode, lai pareizi atveidotu visus īpašo apzīmējumu kopumus, saņemot no ECB informāciju ar RIAD datu apmaiņas sistēmas starpniecību.

Pirms atjauninātā IF saraksta nosūtīšanas ECB NCB veic datu pārbaudes, kas noteiktas attiecīgajās datu apmaiņas specifikācijās.”

| 15. | Ar šādu pantu aizstāj 24. pantu:
  “24. pants
  Publicēšana
  NCB nepublicē valstu datus, kas sniegti, lai sagatavotu apkopotos mēneša euro zonas monetāros rādītājus un tajos neietilpstošos bilances posteņus, tikmēr, kamēr ECB nav publicējusi šos apkopotos rādītājus. Ja NCB publicē šādus datus, tiem jābūt tiem pašiem, kas sniegti saistībā ar pēdējiem nopublicētajiem euro zonas apkopotajiem rādītājiem. Ja NCB reproducē ECB publicētos euro zonas apkopotos rādītājus, tās reproducē tos patiesi.” |
| --- | --- |

15.

Ar šādu pantu aizstāj 24. pantu:

“24. pants

Publicēšana

NCB nepublicē valstu datus, kas sniegti, lai sagatavotu apkopotos mēneša euro zonas monetāros rādītājus un tajos neietilpstošos bilances posteņus, tikmēr, kamēr ECB nav publicējusi šos apkopotos rādītājus. Ja NCB publicē šādus datus, tiem jābūt tiem pašiem, kas sniegti saistībā ar pēdējiem nopublicētajiem euro zonas apkopotajiem rādītājiem. Ja NCB reproducē ECB publicētos euro zonas apkopotos rādītājus, tās reproducē tos patiesi.”

| 16. | Pamatnostādnes ECB/2007/9 III un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

16.

Pamatnostādnes ECB/2007/9 III un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

| 17. | Vārdnīcā iekļauj šādu definīciju:
  “Darbības nozare ir saimnieciskā darbība, kas iekļauta saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Kopienā (NACE 2. red.). (8) |
| --- | --- |

17.

Vārdnīcā iekļauj šādu definīciju:

“Darbības nozare ir saimnieciskā darbība, kas iekļauta saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Kopienā (NACE 2. red.). (8)

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro ar 2010. gada 1. jūliju.

3. pants

Adresāti

Šo pamatnostādni piemēro visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 4. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 10, 12.1.2002., 24. lpp.

1

(2)  OV L 15, 20.1.2009., 1. lpp.

2

(3)  OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.

3

(4)  OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 94, 8.4.2009., 75. lpp.

5

(6)  OV L 211, 11.8.2007., 8. lpp.

6

(7)  Principā bilanci sagatavo atbilstoši datiem mēneša/ceturkšņa pēdējā kalendārajā dienā, neņemot vērā vietējās svētku dienas. Gadījumos, kad tas nav iespējams, bilanci sagatavo pēdējās darbadienas beigās saskaņā ar nacionālajiem tirgus vai grāmatvedības noteikumiem.”

7

(8)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1893/2006 ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).”

8

NACE

---

PIELIKUMS

| 1. | Šādi groza III pielikumu.






  a) | 1. daļā 1. un 2. tabulu aizstāj ar šādām un iekļauj šādu 3.a un 3.b tabulu.
  ‘1. TABULA

  Posteņi, kuriem nepieciešamas mēneša plūsmu korekcijas
   (1)


































  BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Šādi groza III pielikumu.

a)

1. daļā 1. un 2. tabulu aizstāj ar šādām un iekļauj šādu 3.a un 3.b tabulu.

‘1. TABULA

Posteņi, kuriem nepieciešamas mēneša plūsmu korekcijas
   (1)

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Pārējā pasaule

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

Nav nošķirti

MFI

Ne-MFI

MFI

Ne-MFI

Kopā

Bankas

Nebankas

Kredītiestādes

“t. sk.: kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB”

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Kredītiestādes

“t. sk.: kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB”

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

“Centrālā valdība (S.1311)”

“Pārējā valdība”

Kopā

“Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)”

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15)

“Centrālā valdība (S.1311)”

“Pārējā valdība”

Kopā

“Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)”

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14 + S.15)

t. sk.: CDP (4)

t. sk.: FIS

t. sk.: CDP (4)

t. sk.: FIS

PASĪVI

| 8. | Skaidrā nauda apgrozībā |
| --- | --- |

8.

1

| 9. | Noguldījumi |
| --- | --- |

9.

2

3

4

5

6

7

8

līdz 1 gadam

9

ilgāk par 1 gadu

10

t. sk. pārvedami noguldījumi

11

12

13

14

15

16

17

18

t. sk. līdz 2 gadiem

19

20

of which syndicated loans

21

| 9.e | Euro |
| --- | --- |

9.e

22

23

| 9.1.e | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1.e

24

25

26

27

28

29

30

31

32

33

34

35

t. sk. pārvedami noguldījumi

36

37

38

| 9.2.e | Ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2.e

līdz 1 gadam

39

40

41

42

43

44

45

46

47

48

49

50

1–2 gadi

51

52

53

54

55

56

57

58

59

60

61

62

ilgāk par 2 gadiem

63

64

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

76

77

79

79

| 9.3.e | Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3.e

līdz 3 mēnešiem

80

81

82

83

84

85

86

87

88

89

90

91

ilgāk par 3 mēnešiem

92

93

94

95

96

97

98

99

100

101

102

103

t. sk. ilgāk par 2 gadiem

104

105

106

107

108

109

110

111

112

| 9.4.e | Repo |
| --- | --- |

9.4.e

113

114

115

116

117

118

119

120

121

122

123

124

125

126

127

128

129

130

131

| 9.x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

9.x

| 9.1.x | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1.x

132

133

134

135

136

137

138

139

140

141

142

143

| 9.2.x | Ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2.x

līdz 1 gadam

144

145

146

147

148

149

150

151

152

153

154

155

1–2 gadi

156

157

158

159

160

161

162

163

164

165

166

167

ilgāk par 2 gadiem

168

169

170

171

172

173

174

175

176

177

178

179

180

181

182

183

184

| 9.3.x | Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3.x

līdz 3 mēnešiem

185

186

187

188

189

190

191

192

193

194

195

196

ilgāk par 3 mēnešiem

197

198

199

200

201

202

203

204

205

206

207

208

t. sk. ilgāk par 2 gadiem

209

210

211

212

213

214

215

216

217

| 9.4.x | Repo |
| --- | --- |

9.4.x

218

219

220

221

222

223

224

225

226

227

228

229

230

231

232

233

234

235

236

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

237

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

| 11.e | Euro |
| --- | --- |

11.e

Euro

līdz 1 gadam

# 238

1–2 gadi

# 239

t. sk. līdz 2 gadiem un atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %

# 240

ilgāk par 2 gadiem

# 241

| 11.x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

11.x

Ārvalstu valūtas

līdz 1 gadam

# 242

1–2 gadi

# 243

t. sk. līdz 2 gadiem un atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %

# 244

ilgāk par 2 gadiem

# 245

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

# 246

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

# 247

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Pārējā pasaule

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

Nav nošķirti

MFI

Ne-MFI

MFI

Ne-MFI

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

“Pārējie pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)”

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

Kopā

Pārējie pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

t. sk.: CDP (4)

t. sk.: FIS

Kopā

Patēriņa kredīti

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

t. sk.: CDP (4)

t. sk.: FIS

Kopā

Patēriņa kredīti

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

t. sk.: SP/UP (5)

t. sk.: SP/UP (5)

AKTĪVI

| 1. | Skaidrā nauda |
| --- | --- |

1.

248

| 1.e | t.sk. euro |
| --- | --- |

1.e

t.sk. euro

249

| 2. | Kredīti |
| --- | --- |

2.

# 250

# 251

# 252

# 253

# 254

# 255

# 256

līdz 1 gadam

# 257

# 258

# 259

# 260

# 261

# 262

# 263

# 264

# 265

# 266

# 267

# 268

# 269

# 270

# 271

1–5 gadi

# 272

# 273

# 274

# 275

# 276

# 277

# 278

# 279

# 280

# 281

# 282

# 283

# 284

# 285

# 286

ilgāk par 5 gadiem

# 287

# 288

# 289

# 290

# 291

# 292

# 293

# 294

# 295

# 296

# 297

# 298

# 299

# 300

t. sk. sindicētie kredīti

# 301

# 302

# 303

# 304

# 305

# 306

# 307

# 308

t. sk. repo

309

310

| 2.e | t. sk. euro |
| --- | --- |

2.e

t. sk. euro

# 311

# 312

# 313

# 314

# 315

# 316

# 317

# 318

# 319

# 320

# 321

# 322

| — | atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti |
| --- | --- |

—

atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti

# 323

# 324

# 325

# 326

| — | t. sk. norēķinu kartes bezprocentu kredīts |
| --- | --- |

—

t. sk. norēķinu kartes bezprocentu kredīts

# 327

# 328

# 329

# 330

| — | t. sk. norēķinu kartes procentu kredīts |
| --- | --- |

—

t. sk. norēķinu kartes procentu kredīts

# 331

# 332

# 333

# 334

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

# 335

# 336

# 337

| 3.e | Euro |
| --- | --- |

3.e

Euro

# 338

# 339

# 340

# 341

līdz 1 gadam

# 342

# 343

1–2 gadi

# 344

# 345

ilgāk par 2 gadiem

# 346

# 347

| 3.x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

3.x

Ārvalstu valūtas

# 349

# 350

# 352

# 353

līdz 1 gadam

# 354

# 355

1–2 gadi

# 356

# 357

ilgāk par 2 gadiem

# 358

# 359

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

360

361

362

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

# 363

# 364

# 365

# 366

# 367

| 6. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

# 368

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

# 369

2. TABULA

Posteņi, kuriem nepieciešamas mēneša plūsmu korekcijas
   (1)

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Pārējā pasaule

MFI

Ne-MFI

Kopā

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Bankas

Nebankas

Kopā

Centrālā valdība (S.1311)

Pārējā valdība

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

Kopā

Centrālā valdība (S.1311)

Pārējā valdība

Kopā

Pārējie pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

Valdība

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

Pavalsts valdība (S.1312)

Vietējā valdība (S.1313)

Sociālā nodrošinājuma fondi (S.1314)

Patēriņa kredīti

Mājokļu kredīti

Pārējie kredīti

Kopā

Pavalsts valdība (S.1312)

Vietējā valdība (S.1313)

Sociālā nodrošinājuma fondi (S.1314)

Patēriņa kredīti

Mājokļu kredīti

Pārējie kredīti

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Kopā

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Kopā

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

PASĪVI

| 8. | Skaidrā nauda apgrozībā |
| --- | --- |

8.

Skaidrā nauda apgrozībā

| 9. | Noguldījumi |
| --- | --- |

9.

Noguldījumi

370

371

372

| 9.1. | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1.

Uz nakti

373

374

375

376

377

378

| 9.2. | Ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2.

Ar noteikto termiņu

379

380

381

382

383

384

| 9.3. | Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3.

Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu

385

386

387

388

389

390

| 9.4. | Repo darījumi |
| --- | --- |

9.4.

Repo darījumi

391

392

393

394

395

396

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

NTF akcijas/daļas

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

Emitētie parāda vērtspapīri

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

Kapitāls un rezerves

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

Pārējie pasīvi

AKTĪVI

| 1. | Skaidrā nauda |
| --- | --- |

1.

Skaidrā nauda

| 2. | Kredīti |
| --- | --- |

2.

Kredīti

397

# 398

# 399

# 400

# 401

# 402

# 403

# 404

# 405

# 406

# 407

# 408

# 409

līdz 1 gadam

# 410

# 411

# 412

# 413

# 414

# 415

# 416

# 417

1–5 gadi

# 418

# 419

# 420

# 421

# 422

# 423

# 424

# 425

ilgāk par 5 gadiem

# 426

# 427

# 428

# 429

# 430

# 431

# 432

# 433

| 2.e | Euro |
| --- | --- |

2.e

Euro

# 434

# 435

# 436

# 437

# 438

# 439

# 440

# 441

Kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu mazāku par 1 gadu vai vienādu ar to

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu ilgāku par 1 gadu un procentu likmes maiņu nākamo 12 mēnešu laikā

Kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu mazāku par 2 gadiem vai vienādu ar to

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu ilgāku par 2 gadiem un procentu likmes maiņu nākamo 24 mēnešu laikā

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

Neakciju vērtspapīri

# 458

# 459

# 460

# 461

# 462

līdz 1 gadam

# 463

# 464

# 465

# 466

# 467

# 468

# 469

# 470

# 471

# 472

# 473

# 474

# 475

# 476

ilgāk par 1 gadu

# 477

# 478

# 479

# 480

# 481

# 482

# 483

# 484

# 485

# 486

# 487

# 488

# 489

# 490

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

NTF akcijas/daļas

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri

# 491

# 492

# 493

# 494

# 495

# 496

| 6. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

Pamatlīdzekļi

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

Pārējie aktīvi

3.a TABULA

Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskās personas
   (2)

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Pārējā pasaule

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

Pārējā valdība (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kopā

Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

Kopā

Pārējā valdība (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kopā

Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

Neatmaksātās to kredītu summas, kas nav izņamti no bilances

| 1.1. | Kopā |
| --- | --- |

1.1.

Kopā

497

498

499

500

501

502

503

504

505

506

507

508

509

| 1.1.1. | t. sk. vērtspapīroti, izmantojot euro zonas FIS |
| --- | --- |

1.1.1.

t. sk. vērtspapīroti, izmantojot euro zonas FIS

510

511

512

513

514

515

516

517

518

519

520

521

522

3.b TABULA

Vērtspapīrošana un citi kredītu pārvedumi: posteņi, kuriem nepieciešamas ceturkšņa plūsmu korekcijas
   (3)

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Pārējā pasaule

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

Pārējā valdība (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kopā

Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

Kopā

Pārējā valdība (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kopā

Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

Patēriņa kredīti

Mājokļu kredīti

Pārējie kredīti

Patēriņa kredīti

Mājokļu kredīti

Pārējie kredīti

SP/UP (6)

SP/UP (6)

1.   Vērtspapīroti kredīti, samazināšana, ko veic, kredītus pārvedot

| 1.1. | darījuma partneris |
| --- | --- |

1.1.

ir FIS

524

525

526

527

528

529

530

531

532

533

534

535

536

537

538

540

541

542

543

līdz 1 gadam

544

545

1–5 gadi

546

547

ilgāk par 5 gadiem

548

549

| 1.1.1. | t. sk. darījuma partneris |
| --- | --- |

1.1.1.

550

551

552

553

554

555

556

557

558

559

560

561

562

ir euro zonas FIS

562

563

līdz 1 gadam

564

565

1–5 gadi

566

567

ilgāk par 5 gadiem

2.   Neatmaksātās to kredītu summas, kas tiek apkalpoti vērtspapīrošanā

| 2.1. | Apkalpotie kredīti: visas FIS |
| --- | --- |

2.1.

568

569

560

561

572

573

575

576

577

579

580

581

582

583

584

586

587

588

589

līdz 1 gadam

590

591

1–5 gadi

592

593

ilgāk par 5 gadiem

594

595

| 2.1.1. | Apkalpotie kredīti: t. sk. euro zonas FIS |
| --- | --- |

2.1.1.

596

597

598

599

600

601

602

603

604

605

606

607

līdz 1 gadam

608

609

1–5 gadi

610

611

ilgāk par 5 gadiem

612

613

| b) | 4. daļas 3. sadaļu aizstāj ar šādu:
  “
  3. sadaļa.
     
  Ceturkšņa ārpusbilances posteņi monetārās savienības finanšu kontu sagatavošanai



  NCB/ECB/pārējo MFI dati (krājumi) | Iekšzeme | Citas iesaistītās dalībvalstis | Pārējā pasaule | Nav nošķirti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | Centrālā valdība | Kopā | Centrālā valdība |
| PASĪVI |
| 14.   Pārējie pasīvi |
| Mājsaimniecību neto kapitāls pensiju fondu rezervēs | | M70 |
| Pārvērtēšanas konti | | M90 |
| Saistības pret nerezidentu filiālēm/birojiem | | M91 |
| Pasīvu korekciju konti | | M92 |
| Debeta atlikums ienākumu/izdevumu kontos; pašreizējā/iepriekšējā gada peļņa/zaudējumi; vērtspapīru aizdošanas darījumi; īsās vērtspapīru pozīcijas; amortizācija | | M93 |
| Uzkrājums | | M94 |
| AKTĪVI |
| 3.   Neakciju vērtspapīri |
| Līdz 1 gadam | | M71 | | M72 | M73 | |
| t. sk.: euro | | M74 | | M75 | M76 | |
| ilgāk par 1 gadu | | M77 | | M78 | M79 | |
| t. sk.: euro | | M80 | | M81 | M82 | |
| 5.   Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| Kotētās akcijas | M83 | | M84 | | M85 | |
| Ieguldījumu fondu (ne NTF) akcijas | M86 | | M87 | | M88 | |
| 7.   Pārējie aktīvi |
| Apdrošināšanas prēmiju priekšsamaksa un nesamaksāto apdrošināšanas atlīdzību prasību rezerves | | M89 |
| Pārvērtēšanas konti | | M95 |
| Prasības/kapitāla ieguldījumi nerezidentu filiālēs/birojos | | M96 |
| Aktīvu korekciju konti | | M97 |
| Kredīta atlikums ienākumu/izdevumu kontos; pašreizējā/iepriekšējā gada peļņa/zaudējumi; pašu akcijas; vērtspapīru aizdošanas darījumi | | M98 |

b)

4. daļas 3. sadaļu aizstāj ar šādu:

“
  3. sadaļa.
     
  Ceturkšņa ārpusbilances posteņi monetārās savienības finanšu kontu sagatavošanai

NCB/ECB/pārējo MFI dati (krājumi)

Iekšzeme

Citas iesaistītās dalībvalstis

Pārējā pasaule

Nav nošķirti

Kopā

Centrālā valdība

Kopā

Centrālā valdība

PASĪVI

14.   Pārējie pasīvi

Mājsaimniecību neto kapitāls pensiju fondu rezervēs

M70

Pārvērtēšanas konti

M90

Saistības pret nerezidentu filiālēm/birojiem

M91

Pasīvu korekciju konti

M92

Debeta atlikums ienākumu/izdevumu kontos; pašreizējā/iepriekšējā gada peļņa/zaudējumi; vērtspapīru aizdošanas darījumi; īsās vērtspapīru pozīcijas; amortizācija

M93

Uzkrājums

M94

AKTĪVI

3.   Neakciju vērtspapīri

Līdz 1 gadam

M71

M72

M73

t. sk.: euro

M74

M75

M76

ilgāk par 1 gadu

M77

M78

M79

t. sk.: euro

M80

M81

M82

5.   Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri

Kotētās akcijas

M83

M84

M85

Ieguldījumu fondu (ne NTF) akcijas

M86

M87

M88

7.   Pārējie aktīvi

Apdrošināšanas prēmiju priekšsamaksa un nesamaksāto apdrošināšanas atlīdzību prasību rezerves

M89

Pārvērtēšanas konti

M95

Prasības/kapitāla ieguldījumi nerezidentu filiālēs/birojos

M96

Aktīvu korekciju konti

M97

Kredīta atlikums ienākumu/izdevumu kontos; pašreizējā/iepriekšējā gada peļņa/zaudējumi; pašu akcijas; vērtspapīru aizdošanas darījumi

M98

M70: MFI saistības pret mājsaimniecībām tehnisko uzkrājumu veidā, kas izveidoti, lai nodrošinātu darbinieku pensijas. Tas parasti attiecas uz darbinieku pensiju fondiem, kas nav nodoti neatkarīgu ārēju iestāžu rīcībā.

M83, M84, M85: akcijas, kuru cenas tiek kotētas atzītā biržā vai cita veida otrreizējā tirgū.

M86, M87, M88: akcijas, kas emitētas saistībā ar organizētu finanšu sistēmu, kas apvieno ieguldītāju līdzekļus ar mērķi iegūt finanšu vai nefinanšu aktīvus, izņemot tos, kas iekļauti MFI nozarē (sauktas arī par kopfondu akcijām).

M89: daļa no MFI maksātajām bruto prēmijām, kas iedalīta turpmākiem grāmatvedības periodiem un MFI prasības, kas nav vēl samaksātas.

M93, M98: ja pieejama papildu informācija, kas precizē šo apvienoto posteņu saturu, tā jāpaziņo ECB. Šie apvienotie posteņi ietver dažus apakšposteņus, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) dažās valstīs pašlaik netiek paziņoti (vērtspapīru aizdošanas darījumi, vērtspapīru īsās pozīcijas, pašu akcijas), bet tiek iekļauti pārējos aktīvos/pārējos pasīvos. Šī papildu informācija ļauj ECB koriģēt monetārās savienības finanšu kontu datus kā nepieciešams.”

| c) | Šādu tekstu pievieno 5. daļas beigās:

  Vienreizējs atskaitījums: Atskaitījums tiek piemērots katrai kredītiestādei. Katra kredītiestāde var atskaitīt maksimālo vienreizējo atskaitījumu, kas paredzēts, lai samazinātu ar ļoti nelielu rezervju prasību pārvaldību saistītos administratīvos izdevumus. Ja [rezervju bāze × rezervju norma] ir mazāka par EUR 100 000, tad vienreizējais atskaitījums ir vienāds ar [rezervju bāze × rezervju norma]. Ja [rezervju bāze × rezervju norma] ir lielāka par vai vienāda ar 100 000 euro, vienreizējais atskaitījums ir vienāds ar 100 000 euro. Iestādes, kurām atļauts ziņot statistikas datus par to konsolidēto rezervju bāzi kā grupai (kā noteikts Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) III pielikuma 2. daļas 1. sadaļā), obligātās rezerves tur, izmantojot vienu no attiecīgās grupas iestādēm, kas rīkojas kā starpnieks vienīgi šo iestāžu vārdā. Šajā gadījumā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulas (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (7) 11. pantu tikai visa grupa kopā var atskaitīt vienreizējo atskaitījumu.
  Obligātās (jeb “nepieciešamās”) rezerves aprēķina šādi.
  Obligātās (jeb “nepieciešamās”) rezerves = rezervju bāze × rezervju norma – vienreizējais atskaitījums.
  Rezervju normu piemēro šādi.
  Rezervju normu 2 % apmērā piemēro šādām pasīvu kategorijām (kā noteikts Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32)): a) noguldījumiem uz nakti; b) noguldījumiem ar noteikto termiņu līdz diviem gadiem (ieskaitot); c) noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz diviem gadiem (ieskaitot); un d) emitētiem parāda vērtspapīriem ar noteikto termiņu līdz diviem gadiem (ieskaitot). Rezervju normu 0 % apmērā piemēro rezervju bāzē iekļautiem repo darījumiem un citiem pasīviem ar noteikto termiņu ilgāku par diviem gadiem. Saistības pret ECB, NCB un citām iestādēm, uz kurām attiecas Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma, neiekļauj rezervju bāzē. |
| --- | --- |

c)

Šādu tekstu pievieno 5. daļas beigās:

Vienreizējs atskaitījums: Atskaitījums tiek piemērots katrai kredītiestādei. Katra kredītiestāde var atskaitīt maksimālo vienreizējo atskaitījumu, kas paredzēts, lai samazinātu ar ļoti nelielu rezervju prasību pārvaldību saistītos administratīvos izdevumus. Ja [rezervju bāze × rezervju norma] ir mazāka par EUR 100 000, tad vienreizējais atskaitījums ir vienāds ar [rezervju bāze × rezervju norma]. Ja [rezervju bāze × rezervju norma] ir lielāka par vai vienāda ar 100 000 euro, vienreizējais atskaitījums ir vienāds ar 100 000 euro. Iestādes, kurām atļauts ziņot statistikas datus par to konsolidēto rezervju bāzi kā grupai (kā noteikts Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) III pielikuma 2. daļas 1. sadaļā), obligātās rezerves tur, izmantojot vienu no attiecīgās grupas iestādēm, kas rīkojas kā starpnieks vienīgi šo iestāžu vārdā. Šajā gadījumā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulas (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (7) 11. pantu tikai visa grupa kopā var atskaitīt vienreizējo atskaitījumu.

Obligātās (jeb “nepieciešamās”) rezerves aprēķina šādi.

Obligātās (jeb “nepieciešamās”) rezerves = rezervju bāze × rezervju norma – vienreizējais atskaitījums.

Rezervju normu piemēro šādi.

Rezervju normu 2 % apmērā piemēro šādām pasīvu kategorijām (kā noteikts Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32)): a) noguldījumiem uz nakti; b) noguldījumiem ar noteikto termiņu līdz diviem gadiem (ieskaitot); c) noguldījumiem ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz diviem gadiem (ieskaitot); un d) emitētiem parāda vērtspapīriem ar noteikto termiņu līdz diviem gadiem (ieskaitot). Rezervju normu 0 % apmērā piemēro rezervju bāzē iekļautiem repo darījumiem un citiem pasīviem ar noteikto termiņu ilgāku par diviem gadiem. Saistības pret ECB, NCB un citām iestādēm, uz kurām attiecas Eurosistēmas obligāto rezervju sistēma, neiekļauj rezervju bāzē.

| d) | Ar šādu daļu aizstāj 7. daļu:
  1. TABULA

  NTF – krājumi


  Ceturkšņa laikrindas



























  BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Ar šādu daļu aizstāj 7. daļu:

1. TABULA

NTF – krājumi

Ceturkšņa laikrindas

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Pārējā pasaule

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

Nav nošķirti

MFI

Ne-MFI

MFI

Ne-MFI

Valdība

Pārējie rezidenti

Valdība

Pārējie rezidenti

Kopā

Bankas

Nebankas

Centrālā valdība

Pārējā valdība

Kopā

CFS (S.123) un finanšu palīgiestādes (S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības u.c. (S.14+S.15)

Centrālā valdība

Pārējā valdība

Kopā

CFS (S.123) un finanšu palīgiestādes (S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības u.c. (S.14+S.15)

Valdība

Citi nerezidentu sektori

PASĪVI

Noguldījumi

NTF akcijas/daļas

Kapitāls un rezerves

Pārējie pasīvi

AKTĪVI

Kredīti

Neakciju vērtspapīri

Valūtas kopā

līdz 1 gadam

ilgāk par 1 gadu

Euro

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

Ārvalstu valūtas

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

NTF akcijas/daļas

Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri

Pārējie aktīvi

| | (Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32).” |
| --- | --- |
| | (Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz IF saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8), ko par NTF paziņo kā papildposteņus, ja tie pieejami NCB. |

(Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32).”

(Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz IF saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8), ko par NTF paziņo kā papildposteņus, ja tie pieejami NCB.

NTF – pārklasifikācijas

Ceturkšņa laikrindas

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Pārējā pasaule

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

Nav nošķirti

MFI

Ne-MFI

MFI

Ne-MFI

Valdība

Pārējie rezidenti

Valdība

Pārējie rezidenti

Kopā

Bankas

Nebankas

Centrālā valdība

Pārējā valdība

Kopā

CFS (S.123) un finanšu palīgiestādes (S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības u.c. (S.14+S.15)

Centrālā valdība

Pārējā valdība

Kopā

CFS (S.123) un finanšu palīgiestādes (S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības u.c. (S.14+S.15)

Valdība

Citi nerezidentu sektori

PASĪVI

Noguldījumi

NTF akcijas/daļas

Kapitāls un rezerves

Pārējie pasīvi

AKTĪVI

Kredīti

Neakciju vērtspapīri

Valūtas kopā

līdz 1 gadam

ilgāk par 1 gadu

Euro

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

Ārvalstu valūtas

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

NTF akcijas/daļas

Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri

Pārējie aktīvi

| | (Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |
| | (Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz IF saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8), ko par NTF paziņo kā papildposteņus, ja tie pieejami NCB. |

(Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32).

(Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz IF saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/8), ko par NTF paziņo kā papildposteņus, ja tie pieejami NCB.

NTF – pārvērtēšanas

Ceturkšņa laikrindas

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Pārējā pasaule

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

Nav nošķirti

MFI

Ne-MFI

MFI

Ne-MFI

Valdība

Pārējie rezidenti

Valdība

Pārējie rezidenti

Kopā

Bankas

Nebankas

Centrālā valdība

Pārējā valdība

Kopā

CFS (S.123) un finanšu palīgiestādes (S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības u.c. (S.14+S.15)

Centrālā valdība

Pārējā valdība

Kopā

CFS (S.123) un finanšu palīgiestādes (S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības u.c. (S.14+S.15)

Valdība

Citi nerezidentu sektori

PASĪVI

Noguldījumi

NTF akcijas/daļas

Kapitāls un rezerves

Pārējie pasīvi

AKTĪVI

Kredīti

Neakciju vērtspapīri

Valūtas kopā

līdz 1 gadam

ilgāk par 1 gadu

Euro

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

Ārvalstu valūtas

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

NTF akcijas/daļas

Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri

Pārējie aktīvi

| | (Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |
| Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 8. panta 2. punktu NCB var piešķirt atbrīvojumu NTF attiecībā uz pārvērtēšanas korekciju paziņošanu. |
| Ja attiecīgās summas ir būtiskas, NCB jāpaziņo informācija, ciktāl tas iespējams. |

(Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32).

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 8. panta 2. punktu NCB var piešķirt atbrīvojumu NTF attiecībā uz pārvērtēšanas korekciju paziņošanu.

Ja attiecīgās summas ir būtiskas, NCB jāpaziņo informācija, ciktāl tas iespējams.

2. TABULA

NTF – krājumi

Ceturkšņa laikrindas

| BILANCES POSTEŅI | Visas valūtas | Euro | Citas valūtas |
| --- | --- | --- | --- |
| | GBP | USD | JPY | CHF |
| PASĪVI |
| Noguldījumi | | | | | | | |
| Pārējā pasaule (izņemot ES) | | | | | | | |
| no bankām | | | | | | | |
| | | | | | | |
| AKTĪVI |
| Kredīti | | | | | | | |
| Pārējā pasaule | | | | | | | |
| Neakciju vērtspapīri | | | | | | | |
| Iekšzeme | | | | | | | |
| MFI emitēti | | | | | | | |
| ne-MFI emitēti | | | | | | | |
| Citas iesaistītās dalībvalstis | | | | | | | |
| MFI emitēti | | | | | | | |
| ne-MFI emitēti | | | | | | | |
| Pārējā pasaule | | | | | | | |
| | (Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32). |

BILANCES POSTEŅI

Visas valūtas

Euro

Citas valūtas

GBP

USD

JPY

CHF

PASĪVI

Noguldījumi

Pārējā pasaule (izņemot ES)

no bankām

AKTĪVI

Kredīti

Pārējā pasaule

Neakciju vērtspapīri

Iekšzeme

MFI emitēti

ne-MFI emitēti

Citas iesaistītās dalībvalstis

MFI emitēti

ne-MFI emitēti

Pārējā pasaule

(Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32).

| e) | Pamatnostādnes 10. daļu svītro. |
| --- | --- |

e)

Pamatnostādnes 10. daļu svītro.

| f) | Ar šādu daļu aizstāj 11. daļu:
  “11. DAĻA


  Citu finanšu starpnieku statistika (izņemot ieguldījumu fondus un finanšu instrumentsabiedrības)



  1. sadaļa.
     
  Ziņošanas tabulas


  Dati, kas jāziņo par VAD (vērtspapīru un atvasinājumu dīleriem), FSK (finanšu sabiedrībām, kas veic kreditēšanu) un pārējiem CFS (citiem finanšu starpniekiem), izklāstīti šajā tabulā.

  Dati par VAD, FSK un pārējiem CFS. Galvenie rādītāji/ārpusbilances posteņi









  Posteņa nosaukums un termiņa/ģeogrāfiskais/sektoru dalījums | VAD | FSK | Pārējie CFS |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AKTĪVI |
| Noguldījumi/pasaule/kopā | Galvenais | | |
| Kredīti/pasaule/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/pasaule/MFI | | Galvenais | |
| Kredīti/pasaule/ne-MFI/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/pasaule/ne-MFI/nefinanšu sabiedrības | | Galvenais | |
| Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti | | Galvenais | |
| Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei | | Galvenais | |
| Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums) | | Galvenais | |
| Kredīti/iekšzemes/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/iekšzemes/MFI | | Galvenais | |
| Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/nefinanšu sabiedrības | | Galvenais | |
| Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti | | Galvenais | |
| Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei | | Galvenais | |
| Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums) | | Galvenais | |
| Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/MFI | | Galvenais | |
| Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/nefinanšu sabiedrības | | Galvenais | |
| Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/mājsaimniecības/kopā | | Galvenais | |
| Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti | | Galvenais | |
| Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei | | Galvenais | |
| Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums) | | Galvenais | |
| Neakciju vērtspapīri/pasaule/kopā | Galvenais | Galvenais | |
| Akcijas un citi kapitāla vērtspapīri, izņemot ieguldījumu fondu akcijas/pasaule/kopā | Galvenais | Galvenais | |
| Ieguldījumu fondu akcijas/pasaule/kopā | Galvenais | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti/pasaule/kopā | Galvenais | | |
| Pārējie aktīvi, t. sk. kredīti/pasaule/kopā | Galvenais | | |
| Pārējie aktīvi, t. sk. “noguldījumi”, “skaidrā nauda”, “ieguldījumu fondu akcijas”, “pamatlīdzekļi” un “atvasinātie finanšu instrumenti”/pasaule/kopā | | Galvenais | |
| Kopējie aktīvi/pasīvi/pasaule/kopā | Galvenais | Galvenais | Ārpusbilances |
| PASĪVI |
| Noguldījumi un saņemtie kredīti/pasaule/kopā | Galvenais | Galvenais | |
| Emitētie parāda vērtspapīri/pasaule/kopā | Galvenais | Galvenais | |
| Kapitāls un rezerves/pasaule/kopā | Galvenais | Galvenais | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti/pasaule/kopā | Galvenais | | |
| Pārējie pasīvi/pasaule/kopā | Galvenais | | |
| Pārējie pasīvi, t. sk. “atvasinātie finanšu instrumenti”/pasaule/kopā | | Galvenais | |

f)

Ar šādu daļu aizstāj 11. daļu:

“11. DAĻA

Citu finanšu starpnieku statistika (izņemot ieguldījumu fondus un finanšu instrumentsabiedrības)

1. sadaļa.
     
  Ziņošanas tabulas

Dati, kas jāziņo par VAD (vērtspapīru un atvasinājumu dīleriem), FSK (finanšu sabiedrībām, kas veic kreditēšanu) un pārējiem CFS (citiem finanšu starpniekiem), izklāstīti šajā tabulā.

Dati par VAD, FSK un pārējiem CFS. Galvenie rādītāji/ārpusbilances posteņi

Posteņa nosaukums un termiņa/ģeogrāfiskais/sektoru dalījums

VAD

FSK

Pārējie CFS

AKTĪVI

Noguldījumi/pasaule/kopā

Galvenais

Kredīti/pasaule/kopā

Galvenais

Kredīti/pasaule/MFI

Galvenais

Kredīti/pasaule/ne-MFI/kopā

Galvenais

Kredīti/pasaule/ne-MFI/nefinanšu sabiedrības

Galvenais

Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/kopā

Galvenais

Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti

Galvenais

Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei

Galvenais

Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums)

Galvenais

Kredīti/iekšzemes/kopā

Galvenais

Kredīti/iekšzemes/MFI

Galvenais

Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/kopā

Galvenais

Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/nefinanšu sabiedrības

Galvenais

Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/kopā

Galvenais

Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti

Galvenais

Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei

Galvenais

Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums)

Galvenais

Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/kopā

Galvenais

Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/MFI

Galvenais

Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/kopā

Galvenais

Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/nefinanšu sabiedrības

Galvenais

Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/mājsaimniecības/kopā

Galvenais

Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti

Galvenais

Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei

Galvenais

Kredīti/pārējās iesaistītās dalībvalstis/ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums)

Galvenais

Neakciju vērtspapīri/pasaule/kopā

Galvenais

Galvenais

Akcijas un citi kapitāla vērtspapīri, izņemot ieguldījumu fondu akcijas/pasaule/kopā

Galvenais

Galvenais

Ieguldījumu fondu akcijas/pasaule/kopā

Galvenais

Atvasinātie finanšu instrumenti/pasaule/kopā

Galvenais

Pārējie aktīvi, t. sk. kredīti/pasaule/kopā

Galvenais

Pārējie aktīvi, t. sk. “noguldījumi”, “skaidrā nauda”, “ieguldījumu fondu akcijas”, “pamatlīdzekļi” un “atvasinātie finanšu instrumenti”/pasaule/kopā

Galvenais

Kopējie aktīvi/pasīvi/pasaule/kopā

Galvenais

Galvenais

Ārpusbilances

PASĪVI

Noguldījumi un saņemtie kredīti/pasaule/kopā

Galvenais

Galvenais

Emitētie parāda vērtspapīri/pasaule/kopā

Galvenais

Galvenais

Kapitāls un rezerves/pasaule/kopā

Galvenais

Galvenais

Atvasinātie finanšu instrumenti/pasaule/kopā

Galvenais

Pārējie pasīvi/pasaule/kopā

Galvenais

Pārējie pasīvi, t. sk. “atvasinātie finanšu instrumenti”/pasaule/kopā

Galvenais

2. sadaļa.
     
  Instrumentu kategorijas un vērtēšanas noteikumi

Saskaņā ar Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (EKS 95) aktīvi un pasīvi jāvērtē, izmantojot tirgus cenas dienā, uz kuru attiecas bilance. Par noguldījumiem un kredītiem ziņo atbilstoši to nominālvērtībai, neskaitot uzkrātos procentus.

Aktīvi

Aktīvu/pasīvu kopsumma: aktīvu kopsummai jābūt vienādai ar visu bilances aktīvu daļā atsevišķi identificēto posteņu kopsummu, un tai arī jāatbilst pasīvu kopsummai.

| 1. | Noguldījumi: šis postenis (8) sastāv no divām galvenajām apakškategorijām: pārvedamiem noguldījumiem un pārējiem noguldījumiem. Valūtas turējumi arī jāiekļauj šajā postenī.
  Kreditēšanā iesaistīto finanšu sabiedrību gadījumā šo posteni iedala pie “pārējiem aktīviem”. |
| --- | --- |

1.

Noguldījumi: šis postenis (8) sastāv no divām galvenajām apakškategorijām: pārvedamiem noguldījumiem un pārējiem noguldījumiem. Valūtas turējumi arī jāiekļauj šajā postenī.

Kreditēšanā iesaistīto finanšu sabiedrību gadījumā šo posteni iedala pie “pārējiem aktīviem”.

| 2. | Kredīti: šajā postenī iekļauj:






  — | mājsaimniecībām piešķirtus kredītus patēriņa kredītu veidā (kredīti, kas piešķirti personiskai izmantošanai preču un pakalpojumu patēriņam), kredītus mājokļa iegādei (kredīts, kas piešķirts ieguldīšanai mājoklī, t. sk. būvniecībā un mājokļa uzlabojumos) un citus kredītus (kredīti, kas piešķirti uzņēmējdarbībai, parādu konsolidācijai, izglītībai u. c.), |
| --- | --- | --- |

2.

Kredīti: šajā postenī iekļauj:

—

mājsaimniecībām piešķirtus kredītus patēriņa kredītu veidā (kredīti, kas piešķirti personiskai izmantošanai preču un pakalpojumu patēriņam), kredītus mājokļa iegādei (kredīts, kas piešķirts ieguldīšanai mājoklī, t. sk. būvniecībā un mājokļa uzlabojumos) un citus kredītus (kredīti, kas piešķirti uzņēmējdarbībai, parādu konsolidācijai, izglītībai u. c.),

| — | trešām personām piešķirtus finanšu līzingus, |
| --- | --- |

—

trešām personām piešķirtus finanšu līzingus,

| — | sliktos parādus, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti, |
| --- | --- |

—

sliktos parādus, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti,

| — | neapgrozāmu vērtspapīru turējumus, |
| --- | --- |

—

neapgrozāmu vērtspapīru turējumus,

| — | pakārtotos parādus kredītu veidā. |
| --- | --- |

—

pakārtotos parādus kredītu veidā.

Attiecībā uz apakškategoriju VAD kredīti jāiedala pie “pārējiem aktīviem”.

Vērtēšanas noteikumi: CFS sniegtie kredīti jāreģistrē bruto skaitļos visu saistīto uzkrājumu, gan vispārējo, gan konkrēto, izteiksmē, līdz ziņotāja iestāde kredītus noraksta un tie jāizņem no bilances.

Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības vispārīgo principu procenti, ko nopelna par kredītiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrājušies (t. i., uzkrāto procentu bāze), nevis tad, kad tos faktiski saņem vai izmaksā (t. i., skaidrās naudas bāze). Kredītu uzkrātie procenti jāklasificē uz bruto pamata kategorijā “pārējie aktīvi”.

| 3. | Neakciju vērtspapīri: šis postenis ietver vērtspapīrus, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu kupona maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās), vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī. Tajā ietverti arī apgrozāmi kredīti, kas pārstrukturēti lielā skaitā identisku dokumentu un ko tirgo organizētos tirgos.

  Vērtēšanas noteikumi: saskaņā ar EKS 95 par neakciju vērtspapīriem jāziņo pēc to tirgus vērtības. |
| --- | --- |

3.

Neakciju vērtspapīri: šis postenis ietver vērtspapīrus, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu kupona maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās), vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī. Tajā ietverti arī apgrozāmi kredīti, kas pārstrukturēti lielā skaitā identisku dokumentu un ko tirgo organizētos tirgos.

Vērtēšanas noteikumi: saskaņā ar EKS 95 par neakciju vērtspapīriem jāziņo pēc to tirgus vērtības.

| 4. | Akcijas un citi kapitāla vērtspapīri, izņemot ieguldījumu fondu akcijas: šī kategorija ietver trīs galvenās apakškategorijas:






  — | kotētas akcijas, izņemot ieguldījumu fondu akcijas: akcijas, kuru cenas tiek kotētas atzītā biržā vai cita veida otrreizējā tirgū (EKS 95, 5.88.–5.93. punkts), |
| --- | --- | --- |

4.

Akcijas un citi kapitāla vērtspapīri, izņemot ieguldījumu fondu akcijas: šī kategorija ietver trīs galvenās apakškategorijas:

—

kotētas akcijas, izņemot ieguldījumu fondu akcijas: akcijas, kuru cenas tiek kotētas atzītā biržā vai cita veida otrreizējā tirgū (EKS 95, 5.88.–5.93. punkts),

| — | nekotētas akcijas, izņemot ieguldījumu fondu akcijas: akcijas, kuras nav kotētas (EKS 95, 5.88. punkts), |
| --- | --- |

—

nekotētas akcijas, izņemot ieguldījumu fondu akcijas: akcijas, kuras nav kotētas (EKS 95, 5.88. punkts),

| — | pārējie kapitāla vērtspapīri: visi darījumi ar citiem kapitāla vērtspapīriem, uz ko neattiecas kotētās un nekotētās akcijas (EKS 95, 5.94.–5.95. punkts). |
| --- | --- |

—

pārējie kapitāla vērtspapīri: visi darījumi ar citiem kapitāla vērtspapīriem, uz ko neattiecas kotētās un nekotētās akcijas (EKS 95, 5.94.–5.95. punkts).

Vērtēšanas noteikumi: saskaņā ar EKS 95 par akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem jāziņo pēc to tirgus vērtības.

| 5. | Ieguldījumu fondu akcijas/daļas: ieguldījumu fondu akcijas/daļas uzskata tikai par MFI pasīviem, t. i., tikai NTF un ieguldījumu fondi, kas klasificēti kā CFS.
  Attiecībā uz apakškategoriju “kreditēšanā iesaistītās finanšu sabiedrības” ieguldījumu fondu akcijas/daļas jāiedala postenī “pārējie aktīvi”.

  Vērtēšanas noteikumi: saskaņā ar EKS 95 par ieguldījumu fondu akcijām/daļām jāziņo pēc to tirgus vērtības. |
| --- | --- |

5.

Ieguldījumu fondu akcijas/daļas: ieguldījumu fondu akcijas/daļas uzskata tikai par MFI pasīviem, t. i., tikai NTF un ieguldījumu fondi, kas klasificēti kā CFS.

Attiecībā uz apakškategoriju “kreditēšanā iesaistītās finanšu sabiedrības” ieguldījumu fondu akcijas/daļas jāiedala postenī “pārējie aktīvi”.

Vērtēšanas noteikumi: saskaņā ar EKS 95 par ieguldījumu fondu akcijām/daļām jāziņo pēc to tirgus vērtības.

| 6. | Atvasinātie finanšu instrumenti: šajā postenī jāziņo par šādiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem:






  i) | tirgotiem un ārpusbiržas iespēju līgumiem; |
| --- | --- | --- |

6.

Atvasinātie finanšu instrumenti: šajā postenī jāziņo par šādiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem:

i)

tirgotiem un ārpusbiržas iespēju līgumiem;

| ii) | aizdevuma izvēles līgumiem (warrants); |
| --- | --- |

ii)

aizdevuma izvēles līgumiem (warrants);

| iii) | biržā tirgotiem nākotnes darījumiem, bet tikai tad, ja tiem ir tirgus vērtība tāpēc, ka tie ir apgrozāmi tirgū vai par tiem tirgū var saņemt atlīdzību; |
| --- | --- |

iii)

biržā tirgotiem nākotnes darījumiem, bet tikai tad, ja tiem ir tirgus vērtība tāpēc, ka tie ir apgrozāmi tirgū vai par tiem tirgū var saņemt atlīdzību;

| iv) | mijmaiņas līgumiem, bet tikai tad, ja tiem ir tirgus vērtība tāpēc, ka tie ir tirgojami vai var tikt ieskaitīti. |
| --- | --- |

iv)

mijmaiņas līgumiem, bet tikai tad, ja tiem ir tirgus vērtība tāpēc, ka tie ir tirgojami vai var tikt ieskaitīti.

Kreditēšanā iesaistīto finanšu sabiedrību gadījumā šo posteni iedala pie “pārējiem aktīviem”.

Atvasinātos instrumentus bilancē grāmato saskaņā ar bruto principu. Individuālus atvasināto instrumentu līgumus ar pozitīvu bruto tirgus vērtību grāmato bilances aktīvu pusē, bet līgumus ar negatīvu bruto tirgus vērtību grāmato pasīvu pusē. Bruto nākotnes saistības, kas izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, kā bilances posteņus negrāmato. Atvasinātos finanšu instrumentus var grāmatot pēc neto principa saskaņā ar dažādām vērtēšanas metodēm. Ja pieejamas tikai neto pozīcijas vai pozīcijas reģistrē ar citu, nevis tirgus vērtību, šīs pozīcijas jāpaziņo kā noklusējums.

| 7. | Pārējie aktīvi: visas summas, kuras nevar iedalīt kādā no galvenajiem bilances posteņiem (BP), iedala “Pārējos aktīvos”. Šis postenis aptver tādus aktīvus, kā par kredītiem saņemamie uzkrātie procenti un uzkrātā nomas maksa par ēkām, saņemamās dividendes, saņemamās summas, kas nav saistītas ar CFS pamatdarbību, saņemamās bruto summas attiecībā uz pagaidu posteņiem, saņemamās bruto summas attiecībā uz tranzīta posteņiem, pārējie aktīvi, kurus atsevišķi nenodala, piemēram, pamatlīdzekļi, kredīti un noguldījumi atkarībā no CFS apakškategorijas. |
| --- | --- |

7.

Pārējie aktīvi: visas summas, kuras nevar iedalīt kādā no galvenajiem bilances posteņiem (BP), iedala “Pārējos aktīvos”. Šis postenis aptver tādus aktīvus, kā par kredītiem saņemamie uzkrātie procenti un uzkrātā nomas maksa par ēkām, saņemamās dividendes, saņemamās summas, kas nav saistītas ar CFS pamatdarbību, saņemamās bruto summas attiecībā uz pagaidu posteņiem, saņemamās bruto summas attiecībā uz tranzīta posteņiem, pārējie aktīvi, kurus atsevišķi nenodala, piemēram, pamatlīdzekļi, kredīti un noguldījumi atkarībā no CFS apakškategorijas.

Pasīvi

Aktīvu/pasīvu kopsumma: pasīvu kopsummai jābūt vienādai ar visu bilances pasīvu daļā atsevišķi identificēto posteņu kopsummu, un tai arī jāatbilst aktīvu kopsummai (sk. arī aktīvu posteni “Aktīvu/pasīvu kopsumma”).

| 1. | Noguldījumi un ņemtie kredīti: šo posteni veido:






  — | noguldījumi: pārvedami noguldījumi un citi noguldījumi (skatīt aktīvus), kas noguldīti CFS. Šos noguldījumus parasti nogulda MFI, |
| --- | --- | --- |

1.

Noguldījumi un ņemtie kredīti: šo posteni veido:

—

noguldījumi: pārvedami noguldījumi un citi noguldījumi (skatīt aktīvus), kas noguldīti CFS. Šos noguldījumus parasti nogulda MFI,

| — | kredīti: kredīti, kuri piešķirti ziņotājiem CFS, kas nav apliecināti ar dokumentiem vai ko pārstāv viens dokuments (pat ja tas kļuvis apgrozāms). |
| --- | --- |

—

kredīti: kredīti, kuri piešķirti ziņotājiem CFS, kas nav apliecināti ar dokumentiem vai ko pārstāv viens dokuments (pat ja tas kļuvis apgrozāms).

| 2. | Emitētie parāda vērtspapīri: dažās valstīs CFS var emitēt apgrozāmus instrumentus ar raksturlielumiem, kuri līdzīgi MFI emitēto parāda vērtspapīru raksturlielumiem. Šajā ziņošanas shēmā visi šādi instrumenti tiktu klasificēti kā parāda vērtspapīri. |
| --- | --- |

2.

Emitētie parāda vērtspapīri: dažās valstīs CFS var emitēt apgrozāmus instrumentus ar raksturlielumiem, kuri līdzīgi MFI emitēto parāda vērtspapīru raksturlielumiem. Šajā ziņošanas shēmā visi šādi instrumenti tiktu klasificēti kā parāda vērtspapīri.

| 3. | Kapitāls un rezerves: šis postenis ietver summas, kas rodas no ziņotāju CFS akciju kapitāla emitēšanas akcionāriem vai citiem īpašniekiem un kas atspoguļo turētāja īpašumtiesības CFS, un parasti tās ir tiesības uz daļu no peļņas un uz daļu no pašu līdzekļiem likvidācijas gadījumā. Tajā iekļauti arī līdzekļi, kas rodas no nesadalītiem ieņēmumiem vai līdzekļiem, ko ziņotāji CFS rezervējuši, paredzot iespējamus maksājumus un saistības nākotnē. Kapitāls un rezerves ietver šādus elementus:






  — | pamatkapitālu, |
| --- | --- | --- |

3.

Kapitāls un rezerves: šis postenis ietver summas, kas rodas no ziņotāju CFS akciju kapitāla emitēšanas akcionāriem vai citiem īpašniekiem un kas atspoguļo turētāja īpašumtiesības CFS, un parasti tās ir tiesības uz daļu no peļņas un uz daļu no pašu līdzekļiem likvidācijas gadījumā. Tajā iekļauti arī līdzekļi, kas rodas no nesadalītiem ieņēmumiem vai līdzekļiem, ko ziņotāji CFS rezervējuši, paredzot iespējamus maksājumus un saistības nākotnē. Kapitāls un rezerves ietver šādus elementus:

—

pamatkapitālu,

| — | nesadalīto peļņu vai līdzekļus, |
| --- | --- |

—

nesadalīto peļņu vai līdzekļus,

| — | speciālus uzkrājumus kredītiem, vērtspapīriem un citu veidu aktīviem, |
| --- | --- |

—

speciālus uzkrājumus kredītiem, vērtspapīriem un citu veidu aktīviem,

| — | pamatdarbības peļņu/zaudējumus. |
| --- | --- |

—

pamatdarbības peļņu/zaudējumus.

| 4. | Atvasinātie finanšu instrumenti: sk. aktīvu posteni “Atvasinātie finanšu instrumenti”. |
| --- | --- |

4.

Atvasinātie finanšu instrumenti: sk. aktīvu posteni “Atvasinātie finanšu instrumenti”.

| 5. | Pārējie pasīvi: visas summas, kuras nevar iedalīt kādā no šiem galvenajiem pasīvu puses posteņiem, iedala “Pārējos pasīvos”. Šis postenis aptver šādus pasīvus: maksājamās bruto summas attiecībā uz pagaidu posteņiem, maksājamās bruto summas attiecībā uz tranzīta posteņiem, par noguldījumiem maksājamos uzkrātos procentus, maksājamās dividendes, maksājamās summas, kas nav saistītas ar CFS pamatdarbību, uzkrājumus saistībām pret trešām personām, drošības iemaksas atbilstoši atvasinājumu līgumiem, kas ir skaidrās naudas nodrošinājums pret kredītrisku un kas paliek noguldītāja īpašumā, un noguldītājam atmaksājamas pēc tam, kad izpildīts līgums, neto pozīcijas, kas radušās no vērtspapīru aizdošanas bez skaidrās naudas nodrošinājuma, neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem, pārējos pasīvus, kurus atsevišķi nenodala, piemēram, parāda vērtspapīrus, atvasinātos finanšu instrumentus atkarībā no CFS apakškategorijas. |
| --- | --- |

5.

Pārējie pasīvi: visas summas, kuras nevar iedalīt kādā no šiem galvenajiem pasīvu puses posteņiem, iedala “Pārējos pasīvos”. Šis postenis aptver šādus pasīvus: maksājamās bruto summas attiecībā uz pagaidu posteņiem, maksājamās bruto summas attiecībā uz tranzīta posteņiem, par noguldījumiem maksājamos uzkrātos procentus, maksājamās dividendes, maksājamās summas, kas nav saistītas ar CFS pamatdarbību, uzkrājumus saistībām pret trešām personām, drošības iemaksas atbilstoši atvasinājumu līgumiem, kas ir skaidrās naudas nodrošinājums pret kredītrisku un kas paliek noguldītāja īpašumā, un noguldītājam atmaksājamas pēc tam, kad izpildīts līgums, neto pozīcijas, kas radušās no vērtspapīru aizdošanas bez skaidrās naudas nodrošinājuma, neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem, pārējos pasīvus, kurus atsevišķi nenodala, piemēram, parāda vērtspapīrus, atvasinātos finanšu instrumentus atkarībā no CFS apakškategorijas.

3. sadaļa.
     
  Nacionālie paskaidrojumi

| 1. | Datu avoti/datu vākšanas sistēma: tas ietver:






  — | datu avoti, kas izmantoti CFS statistikas, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, sagatavošanā, piemēram, statistikas biroji, CFS un/vai fondu pārvaldnieku tieša ziņošana, |
| --- | --- | --- |

1.

Datu avoti/datu vākšanas sistēma: tas ietver:

—

datu avoti, kas izmantoti CFS statistikas, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, sagatavošanā, piemēram, statistikas biroji, CFS un/vai fondu pārvaldnieku tieša ziņošana,

| — | ziņas par datu vākšanas sistēmām, piemēram, brīvprātīgi pārskati, uzņēmumu aptaujas, izlase, ziņošana atbilstoši zināmu robežvērtību pastāvēšanai un ekstrapolācija. |
| --- | --- |

—

ziņas par datu vākšanas sistēmām, piemēram, brīvprātīgi pārskati, uzņēmumu aptaujas, izlase, ziņošana atbilstoši zināmu robežvērtību pastāvēšanai un ekstrapolācija.

| 2. | Apkopošanas procedūras: apraksta datu apkopošanā izmantoto metodi, piem., detalizēts veikto aprēķinu/pieņēmumu apraksts un tas, kā datu sērijas tiek apkopotas, ja divām sērijām ir dažāda frekvence. |
| --- | --- |

2.

Apkopošanas procedūras: apraksta datu apkopošanā izmantoto metodi, piem., detalizēts veikto aprēķinu/pieņēmumu apraksts un tas, kā datu sērijas tiek apkopotas, ja divām sērijām ir dažāda frekvence.

| 3. | Tiesiskais regulējums: jāsniedz visaptveroša informācija par iestādes nacionālo tiesisko regulējumu. Īpaši jānorāda saikne ar Kopienas tiesību aktiem. Ja vienā kategorijā tiek iekļauti vairāki iestāžu veidi, informācija jāsniedz par visiem iestāžu veidiem. |
| --- | --- |

3.

Tiesiskais regulējums: jāsniedz visaptveroša informācija par iestādes nacionālo tiesisko regulējumu. Īpaši jānorāda saikne ar Kopienas tiesību aktiem. Ja vienā kategorijā tiek iekļauti vairāki iestāžu veidi, informācija jāsniedz par visiem iestāžu veidiem.

| 4. | Atkāpes no ECB ziņošanas norādījumiem: NCB sniedz informāciju par atkāpēm no ziņošanas norādēm.
  Atkāpes no ziņošanas norādēm var notikt attiecībā uz:






  — | instrumentu iedalījumu: instrumentu pārklājums var atšķirties no ECB ziņošanas norādījumiem, piemēram, divi dažādi instrumenti nevar tikt identificēti atsevišķi, |
| --- | --- | --- |

4.

Atkāpes no ECB ziņošanas norādījumiem: NCB sniedz informāciju par atkāpēm no ziņošanas norādēm.

Atkāpes no ziņošanas norādēm var notikt attiecībā uz:

—

instrumentu iedalījumu: instrumentu pārklājums var atšķirties no ECB ziņošanas norādījumiem, piemēram, divi dažādi instrumenti nevar tikt identificēti atsevišķi,

| — | ģeogrāfisko dalījumu, |
| --- | --- |

—

ģeogrāfisko dalījumu,

| — | sektoru dalījumu, |
| --- | --- |

—

sektoru dalījumu,

| — | vērtēšanas metodēm. |
| --- | --- |

—

vērtēšanas metodēm.

| 5. | Ziņotāju grupa: NCB īpašā CFS apakškategorijā var klasificēt visas iestādes, kas atbilst CFS definīcijai. Tās apraksta visas iestādes, kas iekļautas vai svītrotas no katras CFS apakškategorijas. Ja iespējams, NCB sniedz aplēses par datu pārklājumu attiecībā uz kopējās ziņotāju grupas kopējiem aktīviem. |
| --- | --- |

5.

Ziņotāju grupa: NCB īpašā CFS apakškategorijā var klasificēt visas iestādes, kas atbilst CFS definīcijai. Tās apraksta visas iestādes, kas iekļautas vai svītrotas no katras CFS apakškategorijas. Ja iespējams, NCB sniedz aplēses par datu pārklājumu attiecībā uz kopējās ziņotāju grupas kopējiem aktīviem.

| 6. | Pārrāvumi vēsturiskajās laikrindās: jāapraksta pārrāvumi un laika gaitā notikušās būtiskās pārmaiņas vēsturisko laikrindu vākšanā, ziņošanas pārklājumā, ziņošanas shēmās un apkopošanā. Pārrāvumu gadījumā jānorāda, kādā mērā salīdzināmi vecie un jaunie dati. |
| --- | --- |

6.

Pārrāvumi vēsturiskajās laikrindās: jāapraksta pārrāvumi un laika gaitā notikušās būtiskās pārmaiņas vēsturisko laikrindu vākšanā, ziņošanas pārklājumā, ziņošanas shēmās un apkopošanā. Pārrāvumu gadījumā jānorāda, kādā mērā salīdzināmi vecie un jaunie dati.

| 7. | Pārējie komentāri: jebkuri citi komentāri vai norādes. |
| --- | --- |

7.

Pārējie komentāri: jebkuri citi komentāri vai norādes.

| g) | Ar šādu sadaļu aizstāj III pielikuma 12. daļas 1. sadaļu:
  “
  1. sadaļa.
     
  Ievads


  Vērtspapīru emisijas statistikā attiecībā uz euro zonu tiek sniegti divi galvenie rādītāji:






  — | visas euro zonas rezidentu emisijas jebkurā valūtā, un |
| --- | --- | --- |

g)

Ar šādu sadaļu aizstāj III pielikuma 12. daļas 1. sadaļu:

“
  1. sadaļa.
     
  Ievads

Vērtspapīru emisijas statistikā attiecībā uz euro zonu tiek sniegti divi galvenie rādītāji:

—

visas euro zonas rezidentu emisijas jebkurā valūtā, un

| — | visas emisijas euro pasaulē kopumā, gan iekšzemes, gan starptautiskās. |
| --- | --- |

—

visas emisijas euro pasaulē kopumā, gan iekšzemes, gan starptautiskās.

Principiāla atšķirība jānorāda, pamatojoties uz emitenta rezidenci, Eurosistēmas NCB kolektīvi aptverot visas rezidentu emisijas euro zonā. Starptautisko norēķinu banka (SNB) paziņo par “pārējās pasaules” (PP) emisijām, kas attiecas uz visiem ārpus euro zonas rezidentiem (t. sk. starptautiskajām organizācijām).

Šī tabula apkopo ziņošanas prasības.

| | Vērtspapīru emisijas |
| --- | --- |
| Euro zonas rezidentu
  (katra NCB ziņo par tās iekšzemes rezidentiem) | PP rezidentu
  (SNB/NCB) |
| Neiesaistītās dalībvalstis | Pārējās valstis |
| Euro/nacionālajās denominācijās | A bloks | B bloks |
| Pārējās valūtās (9) | C bloks | D bloks
  netiek prasīts |

Vērtspapīru emisijas

Euro zonas rezidentu

(katra NCB ziņo par tās iekšzemes rezidentiem)

PP rezidentu

(SNB/NCB)

Neiesaistītās dalībvalstis

Pārējās valstis

Euro/nacionālajās denominācijās

A bloks

B bloks

Pārējās valūtās (9)

C bloks

D bloks

netiek prasīts

| h) | Ar šādām apakšsadaļām aizstāj III pielikuma 12. daļas 2. sadaļas 4. un 5. apakšsadaļu:
  “4.   Emisiju klasifikācija

  Emisijas analizē divās plašās grupās: 1) parāda vērtspapīri, t. i., vērtspapīri, kas nav akcijas (izņemot atvasinātos finanšu instrumentus) (10); un 2) kotētās akcijas (izņemot ieguldījumu fondu akcijas/daļas) (11). Pēc iespējas tiek aptverti privāti izvietojumi. Naudas tirgus vērtspapīrus iekļauj kā daļu no parāda vērtspapīriem. Nekotētas akcijas un citus kapitāla vērtspapīrus ziņo uz brīvprātības pamata kā divus atsevišķus ārpusbilances posteņus.
  Šādus Starptautisko norēķinu bankas datu bāzē iekļautus instrumentus vērtspapīru emisijas statistikā klasificē kā parāda vērtspapīrus:






  — | noguldījumu sertifikātus, |
| --- | --- | --- |

h)

Ar šādām apakšsadaļām aizstāj III pielikuma 12. daļas 2. sadaļas 4. un 5. apakšsadaļu:

“4.   Emisiju klasifikācija

Emisijas analizē divās plašās grupās: 1) parāda vērtspapīri, t. i., vērtspapīri, kas nav akcijas (izņemot atvasinātos finanšu instrumentus) (10); un 2) kotētās akcijas (izņemot ieguldījumu fondu akcijas/daļas) (11). Pēc iespējas tiek aptverti privāti izvietojumi. Naudas tirgus vērtspapīrus iekļauj kā daļu no parāda vērtspapīriem. Nekotētas akcijas un citus kapitāla vērtspapīrus ziņo uz brīvprātības pamata kā divus atsevišķus ārpusbilances posteņus.

Šādus Starptautisko norēķinu bankas datu bāzē iekļautus instrumentus vērtspapīru emisijas statistikā klasificē kā parāda vērtspapīrus:

—

noguldījumu sertifikātus,

| — | īstermiņa parāda vērtspapīrus, |
| --- | --- |

—

īstermiņa parāda vērtspapīrus,

| — | valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes, |
| --- | --- |

—

valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes,

| — | obligācijas, |
| --- | --- |

—

obligācijas,

| — | euro īstermiņa parāda vērtspapīrus (ECP), |
| --- | --- |

—

euro īstermiņa parāda vērtspapīrus (ECP),

| — | vidēja termiņa parādzīmes, |
| --- | --- |

—

vidēja termiņa parādzīmes,

| — | citus īstermiņa vērtspapīrus. |
| --- | --- |

—

citus īstermiņa vērtspapīrus.

Nepilns instrumentu aptvērums vērtspapīru emisijas statistikā:

| a) | Parāda vērtspapīri






  i) | īstermiņa parāda vērtspapīri
  Iekļauj vismaz šādus instrumentus:






  — | valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un citus īstermiņa vērtspapīrus, ko emitējusi valdība, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Parāda vērtspapīri

i)

īstermiņa parāda vērtspapīri

Iekļauj vismaz šādus instrumentus:

—

valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un citus īstermiņa vērtspapīrus, ko emitējusi valdība,

| — | apgrozāmus īstermiņa vērtspapīrus, ko emitējušas finanšu un nefinanšu sabiedrības. Šādu vērtspapīru apzīmēšanai izmanto daudzus terminus: īstermiņa parāda vērtspapīri, komercvekseļi, vekseļi, tirdzniecības vekseļi, pārvedu vekseļi un depozītu sertifikāti, |
| --- | --- |

—

apgrozāmus īstermiņa vērtspapīrus, ko emitējušas finanšu un nefinanšu sabiedrības. Šādu vērtspapīru apzīmēšanai izmanto daudzus terminus: īstermiņa parāda vērtspapīri, komercvekseļi, vekseļi, tirdzniecības vekseļi, pārvedu vekseļi un depozītu sertifikāti,

| — | īstermiņa vērtspapīrus, kas emitēti saskaņā ar ilgtermiņa apdrošināšanas parāda vērtspapīru izdošanas līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

īstermiņa vērtspapīrus, kas emitēti saskaņā ar ilgtermiņa apdrošināšanas parāda vērtspapīru izdošanas līdzekļiem,

| — | bankas akceptētus pārvedu vekseļus. |
| --- | --- |

—

bankas akceptētus pārvedu vekseļus.

| ii) | ilgtermiņa parāda vērtspapīri
  Piemēram, iekļauj vismaz šādus instrumentus:






  — | uzrādītāja obligācijas, |
| --- | --- | --- |

ii)

ilgtermiņa parāda vērtspapīri

Piemēram, iekļauj vismaz šādus instrumentus:

—

uzrādītāja obligācijas,

| — | pakārtotās obligācijas, |
| --- | --- |

—

pakārtotās obligācijas,

| — | obligācijas ar maksājuma termiņa datumiem pēc izvēles, no kuriem vēlākais iestājas pēc vairāk nekā gada, |
| --- | --- |

—

obligācijas ar maksājuma termiņa datumiem pēc izvēles, no kuriem vēlākais iestājas pēc vairāk nekā gada,

| — | nedatētas vai beztermiņa obligācijas, |
| --- | --- |

—

nedatētas vai beztermiņa obligācijas,

| — | mainīgas likmes parādzīmes, |
| --- | --- |

—

mainīgas likmes parādzīmes,

| — | konvertējamas obligācijas, |
| --- | --- |

—

konvertējamas obligācijas,

| — | nodrošinātas banku obligācijas, |
| --- | --- |

—

nodrošinātas banku obligācijas,

| — | indeksētus vērtspapīrus, kuru pamatsummas vērtība piesaistīta cenas indeksam, preces cenai vai valūtas maiņas kursa indeksam, |
| --- | --- |

—

indeksētus vērtspapīrus, kuru pamatsummas vērtība piesaistīta cenas indeksam, preces cenai vai valūtas maiņas kursa indeksam,

| — | augsta diskonta obligācijas, |
| --- | --- |

—

augsta diskonta obligācijas,

| — | nulles kupona obligācijas, |
| --- | --- |

—

nulles kupona obligācijas,

| — | euroobligācijas, |
| --- | --- |

—

euroobligācijas,

| — | globālās obligācijas, |
| --- | --- |

—

globālās obligācijas,

| — | privāti emitētas obligācijas, |
| --- | --- |

—

privāti emitētas obligācijas,

| — | vērtspapīrus, kas rodas kredītu konversijas rezultātā, |
| --- | --- |

—

vērtspapīrus, kas rodas kredītu konversijas rezultātā,

| — | kredītus, kas de facto kļuvuši apgrozāmi, |
| --- | --- |

—

kredītus, kas de facto kļuvuši apgrozāmi,

| — | emitentsabiedrības vai kādas citas sabiedrības akcijās konvertējamas parādzīmes un aizdevumu kapitālu, ciktāl tie vēl nav konvertēti. Ja tā nošķirama no pamatā esošās obligācijas, izslēdz konvertācijas iespēju, kuru uzskata par atvasināto finanšu instrumentu, |
| --- | --- |

—

emitentsabiedrības vai kādas citas sabiedrības akcijās konvertējamas parādzīmes un aizdevumu kapitālu, ciktāl tie vēl nav konvertēti. Ja tā nošķirama no pamatā esošās obligācijas, izslēdz konvertācijas iespēju, kuru uzskata par atvasināto finanšu instrumentu,

| — | akcijas vai kapitāla daļas, kas dod tiesības uz fiksētu ienākumu, bet kas neparedz dalību sabiedrības atlikumvērtības sadalē tās likvidācijas gadījumā, t. sk. priekšrocību akcijas, kas nav iekļautas tādā dalībā, |
| --- | --- |

—

akcijas vai kapitāla daļas, kas dod tiesības uz fiksētu ienākumu, bet kas neparedz dalību sabiedrības atlikumvērtības sadalē tās likvidācijas gadījumā, t. sk. priekšrocību akcijas, kas nav iekļautas tādā dalībā,

| — | finanšu aktīvus, kas emitēti kā daļa no kredītu, hipotēku, kredītkaršu parādu, debitoru parādu un citu aktīvu pārvēršanas vērtspapīros. |
| --- | --- |

—

finanšu aktīvus, kas emitēti kā daļa no kredītu, hipotēku, kredītkaršu parādu, debitoru parādu un citu aktīvu pārvēršanas vērtspapīros.

Neiekļauj šādus instrumentus:

| — | vērtspapīru darījumus, kas ir repo darījumu daļa, |
| --- | --- |

—

vērtspapīru darījumus, kas ir repo darījumu daļa,

| — | neapgrozāmu vērtspapīru turējumus, |
| --- | --- |

—

neapgrozāmu vērtspapīru turējumus,

| — | neapgrozāmus kredītus. |
| --- | --- |

—

neapgrozāmus kredītus.

Ilgtermiņa parāda vērtspapīru emisijas iedala šādi:

| — | fiksētas likmes emisijas, t. i., obligācijas, kuru nominālais kupona maksājums nemainās to pastāvēšanas laikā, |
| --- | --- |

—

fiksētas likmes emisijas, t. i., obligācijas, kuru nominālais kupona maksājums nemainās to pastāvēšanas laikā,

| — | mainīgas likmes emisijas, t. i., obligācijas, kuru kupona likme vai pamatā esošais aktīvs saistīts ar procentu likmi vai citu indeksu, tāpēc vērtspapīru pastāvēšanas laikā tiem ir mainīgs nominālais kupona maksājums, |
| --- | --- |

—

mainīgas likmes emisijas, t. i., obligācijas, kuru kupona likme vai pamatā esošais aktīvs saistīts ar procentu likmi vai citu indeksu, tāpēc vērtspapīru pastāvēšanas laikā tiem ir mainīgs nominālais kupona maksājums,

| — | nulles kupona emisijas, t. i., instrumenti, par kuriem nesaņem kupona maksājumus. Parasti šādas obligācijas emitē ar diskontu un dzēš atbilstoši nominālvērtībai. Lielākā diskonta daļa ir līdzvērtīga obligācijas pastāvēšanas laikā uzkrātajiem procentiem. |
| --- | --- |

—

nulles kupona emisijas, t. i., instrumenti, par kuriem nesaņem kupona maksājumus. Parasti šādas obligācijas emitē ar diskontu un dzēš atbilstoši nominālvērtībai. Lielākā diskonta daļa ir līdzvērtīga obligācijas pastāvēšanas laikā uzkrātajiem procentiem.

| b) | kotētās akcijas
  Kotētās akcijas ietver:






  — | sabiedrību ar ierobežotu atbildību emitētās kapitāla daļas, |
| --- | --- | --- |

b)

kotētās akcijas

Kotētās akcijas ietver:

—

sabiedrību ar ierobežotu atbildību emitētās kapitāla daļas,

| — | sabiedrību ar ierobežotu atbildību dzēstās daļas, |
| --- | --- |

—

sabiedrību ar ierobežotu atbildību dzēstās daļas,

| — | sabiedrību ar ierobežotu atbildību emitētās dividenžu daļas, |
| --- | --- |

—

sabiedrību ar ierobežotu atbildību emitētās dividenžu daļas,

| — | priekšrocību akcijas, kas sabiedrības likvidācijas gadījumā ļauj piedalīties atlikušās vērtības sadalē. Tās var būt biržā kotētas vai nekotētas akcijas, |
| --- | --- |

—

priekšrocību akcijas, kas sabiedrības likvidācijas gadījumā ļauj piedalīties atlikušās vērtības sadalē. Tās var būt biržā kotētas vai nekotētas akcijas,

| — | privāti kapitālieguldījumi, ja iespējams. |
| --- | --- |

—

privāti kapitālieguldījumi, ja iespējams.

Ja uzņēmums ir privatizēts un daļa akciju paliek valdības īpašumā, bet pārējās tiek kotētas regulētā tirgū, visu uzņēmuma kapitāla vērtību grāmato kā apgrozībā esošās kotētās akcijas, jo akcijas iespējams jebkurā laikā pārdot par to tirgus vērtību. Tas pats attiecas uz gadījumiem, ja daļa akciju pārdota investoriem un tikai atlikusī daļa tiek tirgota biržā.

Kotētās akcijas neietver:

| — | akcijas, ko piedāvā pārdošanai, bet kas nav parakstītas emisijas laikā, |
| --- | --- |

—

akcijas, ko piedāvā pārdošanai, bet kas nav parakstītas emisijas laikā,

| — | parādzīmes un aizdevumu kapitālu, ko var konvertēt akcijās. Tos iekļauj tad, kad tie pārvērsti akcijās, |
| --- | --- |

—

parādzīmes un aizdevumu kapitālu, ko var konvertēt akcijās. Tos iekļauj tad, kad tie pārvērsti akcijās,

| — | partneru pašu kapitālu ar neierobežotu atbildību inkorporētās personālsabiedrībās, |
| --- | --- |

—

partneru pašu kapitālu ar neierobežotu atbildību inkorporētās personālsabiedrībās,

| — | valdības ieguldījumus starptautisku organizāciju kapitālā, kas juridiski izveidotas kā sabiedrības ar akciju kapitālu, |
| --- | --- |

—

valdības ieguldījumus starptautisku organizāciju kapitālā, kas juridiski izveidotas kā sabiedrības ar akciju kapitālu,

| — | prēmijakciju emisijas brīdī un akciju dalīto emisiju. Prēmijakcijas un dalītās emisijas akcijas tomēr bez izšķirības iedala kopējā kotēto akciju krājumā. |
| --- | --- |

—

prēmijakciju emisijas brīdī un akciju dalīto emisiju. Prēmijakcijas un dalītās emisijas akcijas tomēr bez izšķirības iedala kopējā kotēto akciju krājumā.

5.   Emisijas valūta

Paralēlo valūtu obligācijas, kuras dzēš vai kuru kuponu maksā valūtā, kas atšķiras no obligācijas denominācijas valūtas, klasificē pēc obligācijas denominācijas valūtas. Ja globālā obligācija emitēta vairāk nekā vienā valūtā, par katru emisijas daļu ziņo kā par atsevišķu emisiju atbilstoši tās emisijas valūtai. Ja emisijas denominētas divās valūtās, piemēram, 70 % euro un 30 % ASV dolāros, attiecīgās emisijas daļas, ja iespējams, ziņo atsevišķi saskaņā ar denominācijas valūtu. Proti, par 70 % emisijas ziņo kā par emisiju euro/nacionālajās denominācijās (12) un par 30 % ziņo kā par emisiju citās valūtās. Ja emisijas valūtas komponentu nav iespējams identificēt atsevišķi, ziņotājas valsts veikto faktisko dalījumu norāda attiecīgās valsts paskaidrojumā.

Uzskata, ka kotētās akcijas emitētas uzņēmējsabiedrības rezidences valsts valūtā un akciju emisijas citās valūtās ir maznozīmīgas vai neesošas. Līdz ar to dati par kotētajām akcijām attiecas tikai uz visām euro zonas rezidentu emisijām.

| i) | Iekļauj šādu 12.a daļu:
  “12.a DAĻA


  MFI procentu likmju mēneša papildu statistika (ko nosūta ECB līdz darbadienas beigām 19. darbadienā pēc atsauces mēneša beigām)

  1. TABULA (13) | Sektors | Instrumenta veids | Procentu likmes darbības sākotnējais periods | Jauno darījumu rādītājs | Ziņošanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kredīti
  euro | Nefinanšu sabiedrības | Kredīti līdz 1 milj. euro | Mainīgā likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam | 24 | LGL/FLŠN, summa |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem | 25 | LGL/FLŠN, summa |
| Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāk par 5 gadiem | 26 | LGL/FLŠN, summa |
| Kredīti, kas lielāki par 1 milj. euro | Mainīga likme un sākotnējās likmes noteikšana līdz 1 gadam | 27 | LGL/FLŠN, summa |
| Sākotnējās likmes noteikšana ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem | 28 | LGL/FLŠN, summa |
| Sākotnējās likmes noteikšana ilgāk par 5 gadiem | 29 | LGL/FLŠN, summa |

i)

Iekļauj šādu 12.a daļu:

“12.a DAĻA

MFI procentu likmju mēneša papildu statistika (ko nosūta ECB līdz darbadienas beigām 19. darbadienā pēc atsauces mēneša beigām)

1. TABULA (13)

Sektors

Instrumenta veids

Procentu likmes darbības sākotnējais periods

Jauno darījumu rādītājs

Ziņošanas pienākums

Kredīti

euro

Nefinanšu sabiedrības

Kredīti līdz 1 milj. euro

Mainīgā likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam

24

LGL/FLŠN, summa

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem

25

LGL/FLŠN, summa

Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāk par 5 gadiem

26

LGL/FLŠN, summa

Kredīti, kas lielāki par 1 milj. euro

Mainīga likme un sākotnējās likmes noteikšana līdz 1 gadam

27

LGL/FLŠN, summa

Sākotnējās likmes noteikšana ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem

28

LGL/FLŠN, summa

Sākotnējās likmes noteikšana ilgāk par 5 gadiem

29

LGL/FLŠN, summa

2. TABULA (14)

| | Sektors | Instrumenta veids | Jauno darījumu rādītājs | Ziņošanas pienākums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kredīti
  euro | Mājsaimniecības | Atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, bezprocentu un procentu kredītkaršu aizdevumi | 86 | LGL/FLŠN, summa |
| Nefinanšu sabiedrības | Atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, bezprocentu un procentu kredītkaršu aizdevumi | 87 | LGL/FLŠN, summa |

Sektors

Instrumenta veids

Jauno darījumu rādītājs

Ziņošanas pienākums

Kredīti

euro

Mājsaimniecības

Atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, bezprocentu un procentu kredītkaršu aizdevumi

86

LGL/FLŠN, summa

Nefinanšu sabiedrības

Atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, bezprocentu un procentu kredītkaršu aizdevumi

87

LGL/FLŠN, summa

| j) | Ar šādām sadaļām aizstāj 13. daļas 1. un 2. sadaļu:
  “
  1. sadaļa.
     
  Norēķinu līdzekļi


  Norēķinu līdzekļi ir aktīvi vai aktīvu prasības, ko izmanto maksājumiem.
  1. TABULA

  Norēķinu līdzekļi, ko izmanto ne-MFI
   (15)








  (Milj. EUR) |
| --- | --- |
| | Posteņi |
| | I. | NCB pasīvi
  NCB turētie noguldījumi |

j)

Ar šādām sadaļām aizstāj 13. daļas 1. un 2. sadaļu:

“
  1. sadaļa.
     
  Norēķinu līdzekļi

Norēķinu līdzekļi ir aktīvi vai aktīvu prasības, ko izmanto maksājumiem.

1. TABULA

Norēķinu līdzekļi, ko izmanto ne-MFI
   (15)

(Milj. EUR)

Posteņi

I.

NCB pasīvi

NCB turētie noguldījumi

| II. | Pārējo MFI pasīvi
  Pārējo MFI turētie noguldījumi |
| --- | --- |

II.

Pārējo MFI pasīvi

Pārējo MFI turētie noguldījumi

| I.a. | Noguldījumi uz nakti – Euro |
| --- | --- |

I.a.

Noguldījumi uz nakti – Euro

iekšzemes centrālā valdība

iekšzemes centrālā valdība

pārējo euro zonas dalībvalstu centrālās valdības

euro zonas centrālās valdības

pārējā pasaule, izņemot bankas

pārējā pasaule, izņemot bankas

| I.b. | Noguldījumi uz nakti – Citas valūtas |
| --- | --- |

I.b.

Noguldījumi uz nakti – Citas valūtas

iekšzemes centrālā valdība

iekšzemes centrālā valdība

pārējo euro zonas dalībvalstu centrālās valdības

euro zonas centrālās valdības

pārējā pasaule, izņemot bankas

pārējā pasaule, izņemot bankas

| I.c. | Pārvedami noguldījumi (16) – Visas valūtas |
| --- | --- |

I.c.

Pārvedami noguldījumi (16) – Visas valūtas

iekšzemes valdība

iekšzemes valdība

iekšzemes pārējo rezidentu sektori

iekšzemes pārējo rezidentu sektori

pārējo euro zonas dalībvalstu vispārīgās valdības

pārējo euro zonas dalībvalstu vispārīgās valdības

pārējo euro zonas dalībvalstu pārējo rezidentu sektori

pārējo euro zonas dalībvalstu pārējo rezidentu sektori

pārējā pasaule, izņemot bankas

pārējā pasaule, izņemot bankas

2. TABULA

Norēķinu līdzekļi, ko izmanto kredītiestādes

(Milj. EUR)

Posteņi

Euro noguldījumi uz nakti citās kredītiestādēs (perioda beigās)

Pārvedami euro noguldījumi uz nakti citās kredītiestādēs (perioda beigās)

Ārpusbilances postenis:

Dienas aizņēmumi euro no centrālās bankas (vidēji pēdējā rezervju prasību izpildes periodā) (17)

2. sadaļa.
     
  Iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus

Iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus, ir juridiski neatkarīgas iestādes, kas darbojas ziņotājā valstī un kas ir:

| — | centrālā banka, |
| --- | --- |

—

centrālā banka,

| — | kredītiestādes, kas juridiski inkorporētas ziņotājā valstī (t. sk. “Elektroniskās naudas iestādes”), |
| --- | --- |

—

kredītiestādes, kas juridiski inkorporētas ziņotājā valstī (t. sk. “Elektroniskās naudas iestādes”),

| — | euro zonas kredītiestāžu filiāles, |
| --- | --- |

—

euro zonas kredītiestāžu filiāles,

| — | EEZ kredītiestāžu filiāles, kas neatrodas euro zonā, |
| --- | --- |

—

EEZ kredītiestāžu filiāles, kas neatrodas euro zonā,

| — | ārpus EEZ esošu banku filiāles, |
| --- | --- |

—

ārpus EEZ esošu banku filiāles,

| — | citas iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus ne-MFI.
  3. TABULA

  Iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus ne-MFI
   (15)







  Posteņi |
| --- | --- |
| Centrālā banka | Biroju skaits |
| Ne-MF (18) turēto noguldījumu uz nakti skaits (tūkst.) |
| Pārvedamu noguldījumu uz nakti skaits (19) |
| Kredītiestādes neatkarīgi no to juridiskās inkorporācijas | Ne-MF (18) turēto noguldījumu uz nakti skaits (tūkst.)
  t. sk. ar internetu/datoru saistīti (18) (tūkst.) |
| Ne-MFI, (19) turēto pārvedamo noguldījumu uz nakti skaits (tūkst.)
  t. sk.: ar internetu/datoru saistīti, (19) (tūkst.) |
| — | Kredītiestādes, kas juridiski inkorporētas ziņotājā valstī |

—

citas iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus ne-MFI.

3. TABULA

Iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus ne-MFI
   (15)

Posteņi

Centrālā banka

Biroju skaits

Ne-MF (18) turēto noguldījumu uz nakti skaits (tūkst.)

Pārvedamu noguldījumu uz nakti skaits (19)

Kredītiestādes neatkarīgi no to juridiskās inkorporācijas

Ne-MF (18) turēto noguldījumu uz nakti skaits (tūkst.)

t. sk. ar internetu/datoru saistīti (18) (tūkst.)

Ne-MFI, (19) turēto pārvedamo noguldījumu uz nakti skaits (tūkst.)

t. sk.: ar internetu/datoru saistīti, (19) (tūkst.)

—

Kredītiestādes, kas juridiski inkorporētas ziņotājā valstī

Iestāžu skaits (20)

Biroju skaits

Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība (milj. euro)

Pārvedamu noguldījumu uz nakti vērtība (21)

| — | Euro zonas kredītiestāžu filiāles |
| --- | --- |

—

Euro zonas kredītiestāžu filiāles

Iestāžu skaits (20)

Biroju skaits

Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība (milj. euro)

Pārvedamu noguldījumu uz nakti vērtība (21)

| — | EEZ kredītiestāžu filiāles, kas neatrodas euro zonā |
| --- | --- |

—

EEZ kredītiestāžu filiāles, kas neatrodas euro zonā

Iestāžu skaits (20)

Biroju skaits

Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība (milj. euro)

Pārvedamu noguldījumu uz nakti vērtība (21)

| — | Ārpus EEZ esošu banku filiāles |
| --- | --- |

—

Ārpus EEZ esošu banku filiāles

Iestāžu skaits (20)

Biroju skaits

Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība (milj. euro)

Pārvedamu noguldījumu uz nakti vērtība (21)

Citas iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus ne-MFI

Iestāžu skaits (20)

Biroju skaits

Ne-MFI (18) turēto noguldījumu uz nakti skaits (tūkst.)

Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība (milj. euro)

Pārvedamu noguldījumu uz nakti vērtība (21)

Ārpusbilances posteņi

Elektroniskās naudas iestādes

Iestāžu skaits (20)

Apgrozībā esošās e-naudas vērtība, ko emitējušas elektroniskās naudas iestādes un ko tur iestādes, kas nav tās emitentes, t. sk. kredītiestādes, kas nav emitentes (milj. euro)

| — | Biroju skaits ietver iestādes galveno biroju, ja tas sniedz maksājumu pakalpojumus, izmantojot bezskaidras naudas klīringu un norēķinus. Mobilos birojus neskaita. Katru vienā ziņotājā valstī izveidoto uzņēmējdarbības veikšanas vietu uzskaita atsevišķi, |
| --- | --- |

—

Biroju skaits ietver iestādes galveno biroju, ja tas sniedz maksājumu pakalpojumus, izmantojot bezskaidras naudas klīringu un norēķinus. Mobilos birojus neskaita. Katru vienā ziņotājā valstī izveidoto uzņēmējdarbības veikšanas vietu uzskaita atsevišķi,

| — | ar internetu/datoru saistītie noguldījumi uz nakti: noguldījumi, kuriem var piekļūt un kurus var izmantot elektroniski ar interneta bankas vai ar datoru saistītu bankas pakalpojumu palīdzību, lietojot īpašu programmnodrošinājumu un telekomunikāciju līnijas. Noguldījumus ar piekļuvi, izmantojot telefonbanku vai mobilo telefonu banku, neiekļauj, ja vien tie nav pieejami arī ar internetbankas vai ar datoru saistītu bankas pakalpojumu palīdzību. |
| --- | --- |

—

ar internetu/datoru saistītie noguldījumi uz nakti: noguldījumi, kuriem var piekļūt un kurus var izmantot elektroniski ar interneta bankas vai ar datoru saistītu bankas pakalpojumu palīdzību, lietojot īpašu programmnodrošinājumu un telekomunikāciju līnijas. Noguldījumus ar piekļuvi, izmantojot telefonbanku vai mobilo telefonu banku, neiekļauj, ja vien tie nav pieejami arī ar internetbankas vai ar datoru saistītu bankas pakalpojumu palīdzību.

| k) | Pamatnostādnes 13. daļas 5. sadaļas ievaddaļu aizstāj ar šādu:
  “Līdzekļu pārvedumu starpbanku sistēmas (IFTS) tiek iekļautas neatkarīgi no tā, vai tās pārvalda centrālā banka vai privāti operatori. Skaitļi tiek sniegti par atsevišķām sistēmām. Norāda tikai sistēmas, kas apstrādā ievērojamu darījumu apjomu. Tās galvenokārt ir sistēmas, kas minētas Blue Book tekstā. Iekļauj sistēmas, kas darbojās jebkurā no iepriekšējiem pieciem pārskata gadiem.

  IFTS iedala TARGET2/TARGET komponentsistēmās un maksājumu sistēmās, kas nav TARGET:






  — | TARGET2/TARGET komponentsistēma ir nacionālā reālā laika bruto norēķinu (RTGS) sistēma, kas ir TARGET2/TARGET komponente, kas norādīta 2007. gada 26. aprīļa Pamatnostādnē ECB/2007/2 Eiropas automatizētā reālā laika bruto norēķinu sistēma (TARGET2) (22) vai 2005. gada 30. decembra Pamatnostādnē ECB/2005/16 par Eiropas Vienoto reāla laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET) (23), ECB maksājumu mehānisms (EPM) vai tādas dalībvalsts RTGS sistēma, kas vēl nav ieviesusi euro, bet ir bijusi tieši pievienota TARGET un parakstījusi TARGET līgumu, |
| --- | --- | --- |

k)

Pamatnostādnes 13. daļas 5. sadaļas ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Līdzekļu pārvedumu starpbanku sistēmas (IFTS) tiek iekļautas neatkarīgi no tā, vai tās pārvalda centrālā banka vai privāti operatori. Skaitļi tiek sniegti par atsevišķām sistēmām. Norāda tikai sistēmas, kas apstrādā ievērojamu darījumu apjomu. Tās galvenokārt ir sistēmas, kas minētas Blue Book tekstā. Iekļauj sistēmas, kas darbojās jebkurā no iepriekšējiem pieciem pārskata gadiem.

IFTS iedala TARGET2/TARGET komponentsistēmās un maksājumu sistēmās, kas nav TARGET:

—

TARGET2/TARGET komponentsistēma ir nacionālā reālā laika bruto norēķinu (RTGS) sistēma, kas ir TARGET2/TARGET komponente, kas norādīta 2007. gada 26. aprīļa Pamatnostādnē ECB/2007/2 Eiropas automatizētā reālā laika bruto norēķinu sistēma (TARGET2) (22) vai 2005. gada 30. decembra Pamatnostādnē ECB/2005/16 par Eiropas Vienoto reāla laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET) (23), ECB maksājumu mehānisms (EPM) vai tādas dalībvalsts RTGS sistēma, kas vēl nav ieviesusi euro, bet ir bijusi tieši pievienota TARGET un parakstījusi TARGET līgumu,

| — | maksājumu sistēma, kas nav TARGET, ir IFTS, kas nav TARGET2/TARGET komponents. |
| --- | --- |

—

maksājumu sistēma, kas nav TARGET, ir IFTS, kas nav TARGET2/TARGET komponents.

| l) | Ar šādu tabulu aizstāj 13. daļas 7. tabulu:
  “7. TABULA

  Dalība atsevišķās līdzekļu pārvedumu starpbanku sistēmās
   (24)








  Posteņi |
| --- | --- |
| TARGET komponentsistēma | Ne-TARGET maksājumu sistēma
  [sk. maksājumu sistēmu sarakstu] |
| LVPS
  [Ziņot atsevišķi par katru LVPS 1, 2, 3, 4] | Neliela apjoma sistēma
  [Ziņot atsevišķi par katru neliela apjoma sistēmu 1, 2, 3, 4, 5, 6] |
| Dalībnieku skaits






  a) | Tiešie dalībnieki
  t. sk.: | Kredītiestādes |

l)

Ar šādu tabulu aizstāj 13. daļas 7. tabulu:

“7. TABULA

Dalība atsevišķās līdzekļu pārvedumu starpbanku sistēmās
   (24)

Posteņi

TARGET komponentsistēma

Ne-TARGET maksājumu sistēma

[sk. maksājumu sistēmu sarakstu]

LVPS

[Ziņot atsevišķi par katru LVPS 1, 2, 3, 4]

Neliela apjoma sistēma

[Ziņot atsevišķi par katru neliela apjoma sistēmu 1, 2, 3, 4, 5, 6]

Dalībnieku skaits

a)

Tiešie dalībnieki

t. sk.:

Kredītiestādes

| | Centrālā banka |
| --- | --- |

Centrālā banka

| | Pārējie tiešie dalībnieki |
| --- | --- |

Pārējie tiešie dalībnieki

t. sk.

| — | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

—

Valsts pārvalde

| — | Pasta iestāde |
| --- | --- |

—

Pasta iestāde

| — | Klīringa un norēķinu organizācijas |
| --- | --- |

—

Klīringa un norēķinu organizācijas

| — | Pārējās finanšu iestādes |
| --- | --- |

—

Pārējās finanšu iestādes

| — | Pārējie |
| --- | --- |

—

Pārējie

| b) | Netiešie dalībnieki |
| --- | --- |

b)

Netiešie dalībnieki

Dalībnieku skaits

| a) | Tiešie dalībnieki
  t. sk.: | Kredītiestādes |
| --- | --- | --- |

a)

Tiešie dalībnieki

t. sk.:

Kredītiestādes

| | Centrālā banka |
| --- | --- |

Centrālā banka

| | Pārējie tiešie dalībnieki |
| --- | --- |

Pārējie tiešie dalībnieki

t. sk.

| — | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

—

Valsts pārvalde

| — | Pasta iestāde |
| --- | --- |

—

Pasta iestāde

| — | Klīringa un norēķinu organizācijas |
| --- | --- |

—

Klīringa un norēķinu organizācijas

| — | Pārējās finanšu iestādes |
| --- | --- |

—

Pārējās finanšu iestādes

| — | Pārējie |
| --- | --- |

—

Pārējie

| b) | Netiešie dalībnieki |
| --- | --- |

b)

Netiešie dalībnieki

Dalībnieku skaits

| a) | Tiešie dalībnieki
  t. sk.: | Kredītiestādes |
| --- | --- | --- |

a)

Tiešie dalībnieki

t. sk.:

Kredītiestādes

| | Centrālā banka |
| --- | --- |

Centrālā banka

| | Pārējie tiešie dalībnieki |
| --- | --- |

Pārējie tiešie dalībnieki

t. sk.

| — | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

—

Valsts pārvalde

| — | Pasta iestāde |
| --- | --- |

—

Pasta iestāde

| — | Klīringa un norēķinu organizācijas |
| --- | --- |

—

Klīringa un norēķinu organizācijas

| — | Pārējās finanšu iestādes |
| --- | --- |

—

Pārējās finanšu iestādes

| — | Pārējie |
| --- | --- |

—

Pārējie

| b) | Netiešie dalībnieki |
| --- | --- |

b)

Netiešie dalībnieki

| m) | Pamatnostādnes 13. daļas beigās iekļauto “7., 8. un 9. tabulas maksājumu sistēmu sarakstu” svītro. |
| --- | --- |

m)

Pamatnostādnes 13. daļas beigās iekļauto “7., 8. un 9. tabulas maksājumu sistēmu sarakstu” svītro.

| n) | Iekļauj šādu 16. daļu:
  “16. DAĻA


  Aizdevumi nefinanšu sabiedrībām atbilstoši darbības nozarei

  NCB ziņo datus par atsevišķām sadaļām saskaņā ar I paraugu vai, ja dati par atsevišķām sadaļām nav pieejami, saskaņā ar II paraugu.
  NCB ziņo atlikumus attiecībā uz kredītiem, kas izsniegti iekšzemes nefinanšu sabiedrībām (NFS), un kredītiem, kas izsniegti citu iesaistīto dalībvalstu nefinanšu sabiedrībām, (ja iespējams) atsevišķi. Visus datus ziņo miljonos euro.








  I paraugs | II paraugs |
| --- | --- | --- |
| 1 | A. | Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība |

n)

Iekļauj šādu 16. daļu:

“16. DAĻA

Aizdevumi nefinanšu sabiedrībām atbilstoši darbības nozarei

NCB ziņo datus par atsevišķām sadaļām saskaņā ar I paraugu vai, ja dati par atsevišķām sadaļām nav pieejami, saskaņā ar II paraugu.

NCB ziņo atlikumus attiecībā uz kredītiem, kas izsniegti iekšzemes nefinanšu sabiedrībām (NFS), un kredītiem, kas izsniegti citu iesaistīto dalībvalstu nefinanšu sabiedrībām, (ja iespējams) atsevišķi. Visus datus ziņo miljonos euro.

I paraugs

II paraugs

1

A.

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

1

| A. | Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība |
| --- | --- |

A.

Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

2

| B. | Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

B.

Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

2

| B. | Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde |
| --- | --- |

B.

Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

3

| C. | Apstrādes rūpniecība |
| --- | --- |

C.

Apstrādes rūpniecība

3

| C. | Apstrādes rūpniecība |
| --- | --- |

C.

Apstrādes rūpniecība

4

| D. | Elektroenerģijas, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana |
| --- | --- |

D.

Elektroenerģijas, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana

4

| D. | Elektroenerģijas, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana
  - |
| --- | --- |

D.

Elektroenerģijas, gāzes apgāde, siltumapgāde un gaisa kondicionēšana

+

| E. | Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija |
| --- | --- |

E.

Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija

5

| E. | Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija |
| --- | --- |

E.

Ūdensapgāde, notekūdeņu, atkritumu apsaimniekošana un sanācija

6

| F. | Būvniecība |
| --- | --- |

F.

Būvniecība

5

| F. | Būvniecība |
| --- | --- |

F.

Būvniecība

7

| G. | Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība Automobiļu un motociklu remonts |
| --- | --- |

G.

Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība Automobiļu un motociklu remonts

6

| G. | Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība Automobiļu un motociklu remonts |
| --- | --- |

G.

Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība Automobiļu un motociklu remonts

8

| I. | Izmitināšana un ēdināšanas pakalpojumi |
| --- | --- |

I.

Izmitināšana un ēdināšanas pakalpojumi

7

| I. | Izmitināšana un ēdināšanas pakalpojumi |
| --- | --- |

I.

Izmitināšana un ēdināšanas pakalpojumi

9

| H. | Transports un uzglabāšana |
| --- | --- |

H.

Transports un uzglabāšana

8

| H. | Transports un uzglabāšana
  - |
| --- | --- |

H.

Transports un uzglabāšana

+

| J. | Informācijas un komunikācijas pakalpojumi |
| --- | --- |

J.

Informācijas un komunikācijas pakalpojumi

10

| J. | Informācijas un komunikācijas pakalpojumi |
| --- | --- |

J.

Informācijas un komunikācijas pakalpojumi

11

| L. | Operācijas ar nekustamo īpašumu |
| --- | --- |

L.

Operācijas ar nekustamo īpašumu

9

| L. | Operācijas ar nekustamo īpašumu
  - |
| --- | --- |

L.

Operācijas ar nekustamo īpašumu

+

| M. | Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi |
| --- | --- |

M.

Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi

| N. | Administratīvo un apkalpojošo dienestu darbība |
| --- | --- |

N.

Administratīvo un apkalpojošo dienestu darbība

12

| M. | Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi |
| --- | --- |

M.

Profesionālie, zinātniskie un tehniskie pakalpojumi

13

| N. | Administratīvo un apkalpojošo dienestu darbība |
| --- | --- |

N.

Administratīvo un apkalpojošo dienestu darbība

14

Pārējās sadaļas, kas attiecas uz NFS

10

Pārējās sadaļas, kas attiecas uz NFS

Piezīme: Burti norāda uz attiecīgo NACE 2. red. klasifikāciju.”

| 2. | Šādi groza IV pielikumu.






  a) | Ar šādu punktu aizstāj 2. daļas 3.1. punktu:






  “3.1. | Datu kopuma identifikatoru “ECB_BSI1” izmanto, lai definētu sērijas atslēgu datiem par:






  — | MFI bilances statistiku, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Šādi groza IV pielikumu.

a)

Ar šādu punktu aizstāj 2. daļas 3.1. punktu:

“3.1.

Datu kopuma identifikatoru “ECB_BSI1” izmanto, lai definētu sērijas atslēgu datiem par:

—

MFI bilances statistiku,

| — | e-naudu, |
| --- | --- |

—

e-naudu,

| — | kredītiestāžu bilances statistiku, |
| --- | --- |

—

kredītiestāžu bilances statistiku,

| — | NTF bilances statistiku, |
| --- | --- |

—

NTF bilances statistiku,

| — | centrālās valdības noguldījumu saistībām un skaidrās naudas un vērtspapīru turējumiem, |
| --- | --- |

—

centrālās valdības noguldījumu saistībām un skaidrās naudas un vērtspapīru turējumiem,

| — | papildposteņiem, |
| --- | --- |

—

papildposteņiem,

| — | papildu BP datiem, ko NCB ziņo SVF, izmantojot ECB starpniecības pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

papildu BP datiem, ko NCB ziņo SVF, izmantojot ECB starpniecības pakalpojumus,

| — | MFI kredītiem, kas vērtspapīroti un pārdoti trešām personām, |
| --- | --- |

—

MFI kredītiem, kas vērtspapīroti un pārdoti trešām personām,

| — | rezervju bāzes statistiku, |
| --- | --- |

—

rezervju bāzes statistiku,

| — | makroekonomikas rādītāju datiem, |
| --- | --- |

—

makroekonomikas rādītāju datiem,

| — | kredītiem nefinanšu sabiedrībām atbilstoši darbības nozarei.” |
| --- | --- |

—

kredītiem nefinanšu sabiedrībām atbilstoši darbības nozarei.”

| b) | Tabulu ar nosaukumu “UNIT (Vienība)” 4. daļas 3. sadaļā aizstāj ar šādu:
  “
  UNIT (Vienība)







  BSI | Euro zonas dalībvalstīm: EUR |
| --- | --- | --- |
| SSI | Euro zonas dalībvalstīm: EUR
  Sērijām, ko ziņo kā absolūtās vērtības, un indeksiem: PURE_NUMB
  Sērijām, ko ziņo kā procentus: PCT |
| OFI | Euro zonas dalībvalstīm: EUR |
| MIR | Darbības apjomam: EUR
  Procentu likmēm: PCPA |
| SEC | Euro zonas dalībvalstīm: EUR |
| PSS | Sērijām par oriģinālajām vienībām (III pielikuma 13. daļas 4., 5., 7. un 8. tabula) un koncentrācijas koeficientu sērijām (III pielikuma 13. daļas 8. un 9. tabula): PURE_NUMB
  Sērijām par TARGET2 darījumu vērtību (III pielikuma 13. daļas 8. tabula): EUR
  Sērijām par iesaistīto dalībvalstu darījumu vērtību (III pielikuma 13. daļas 6. un 9. tabula): EUR |
| IVF | Euro zonas dalībvalstīm: EUR” |

b)

Tabulu ar nosaukumu “UNIT (Vienība)” 4. daļas 3. sadaļā aizstāj ar šādu:

“
  UNIT (Vienība)

BSI

Euro zonas dalībvalstīm: EUR

SSI

Euro zonas dalībvalstīm: EUR

Sērijām, ko ziņo kā absolūtās vērtības, un indeksiem: PURE_NUMB

Sērijām, ko ziņo kā procentus: PCT

OFI

Euro zonas dalībvalstīm: EUR

MIR

Darbības apjomam: EUR

Procentu likmēm: PCPA

SEC

Euro zonas dalībvalstīm: EUR

PSS

Sērijām par oriģinālajām vienībām (III pielikuma 13. daļas 4., 5., 7. un 8. tabula) un koncentrācijas koeficientu sērijām (III pielikuma 13. daļas 8. un 9. tabula): PURE_NUMB

Sērijām par TARGET2 darījumu vērtību (III pielikuma 13. daļas 8. tabula): EUR

Sērijām par iesaistīto dalībvalstu darījumu vērtību (III pielikuma 13. daļas 6. un 9. tabula): EUR

IVF

Euro zonas dalībvalstīm: EUR”

| 3. | Šādi groza V pielikumu.






  a) | Ar šādu punktu aizstāj 2. daļas 1. sadaļas 3. apakšsadaļas 2. punktu:






  “2. | Klasifikācijas pārmaiņas notiek vairāku iemeslu dēļ. Pārmaiņas darījumu partneru sektora klasifikācijā var notikt tāpēc, ka publiskā sektora struktūra tiek pārvesta uz privāto sektoru, vai tāpēc, ka apvienošanās/sadalīšana groza uzņēmējsabiedrību pamatdarbības veidu.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Šādi groza V pielikumu.

a)

Ar šādu punktu aizstāj 2. daļas 1. sadaļas 3. apakšsadaļas 2. punktu:

“2.

Klasifikācijas pārmaiņas notiek vairāku iemeslu dēļ. Pārmaiņas darījumu partneru sektora klasifikācijā var notikt tāpēc, ka publiskā sektora struktūra tiek pārvesta uz privāto sektoru, vai tāpēc, ka apvienošanās/sadalīšana groza uzņēmējsabiedrību pamatdarbības veidu.”

| b) | Pamatnostādnes 3. daļas 2. sadaļas 1. apakšsadaļu papildina ar šādu 4. punktu:






  “4. | Samazināšanas, kas notiek kredītu pārvēršot vērtspapīros, un apkalpoto kredītu samazināšanas/norakstīšanas paziņo ECB saskaņā ar 3. tabulu*, darot maksimāli iespējamo. (25). |
| --- | --- | --- |

b)

Pamatnostādnes 3. daļas 2. sadaļas 1. apakšsadaļu papildina ar šādu 4. punktu:

“4.

Samazināšanas, kas notiek kredītu pārvēršot vērtspapīros, un apkalpoto kredītu samazināšanas/norakstīšanas paziņo ECB saskaņā ar 3. tabulu*, darot maksimāli iespējamo. (25).

| c) | Ar šādu punktu aizstāj 3. daļas 2. sadaļas 2. apakšsadaļas 5. punktu:






  “5. | Regula pieļauj elastīgumu attiecībā uz datu veidu, kas vajadzīgs, lai aprēķinātu vērtspapīru cenu pārvērtēšanu, un veidu, kādā šie dati tiek vākti un apkopoti. Lēmumu par izmantojamo metodi pieņem NCB, pamatojoties uz šādām izvēles iespējām:
  —   MFI ziņo korekcijas: MFI paziņo korekcijas attiecībā uz katru posteni, atspoguļojot vērtēšanas pārmaiņas cenu pārmaiņu dēļ. NCB, kas izvēlas šo metodi, apkopo MFI ziņotās korekcijas, lai datus varētu iesniegt ECB,
  —   MFI ziņo darījumus: MFI apkopo darījumus mēneša laikā un nosūta NCB vērtspapīru pirkšanas un pārdošanas vērtību. Ir atļauta neto darījumu apkopošana un paziņošana NCB. NCB, kas saņem darījumu datus, “pārvērtēšanas korekciju” aprēķina kā atlikumu no krājumu un darījumu un citu korekciju starpības un saskaņā ar šo pamatnostādni “pārvērtēšanas korekciju” iesniedz ECB,
  —   ziņošana novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi: MFI visu attiecīgo informāciju par vērtspapīru turējumiem, piemēram, nominālvērtību, grāmatvedības (t. i., bilances) vērtību, tirgus vērtību, pirkšanu un pārdošanu NCB paziņo, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi. Šī informācija NCB ļauj iegūt precīzu informāciju par “pārvērtēšanas korekciju”, kura jāsniedz ECB. Šī metode domāta tam, lai ņemtu vērā NCB, kuras jau izmanto šādu pieeju datu vākšanai vietējā līmenī.” |
| --- | --- | --- |

c)

Ar šādu punktu aizstāj 3. daļas 2. sadaļas 2. apakšsadaļas 5. punktu:

“5.

Regula pieļauj elastīgumu attiecībā uz datu veidu, kas vajadzīgs, lai aprēķinātu vērtspapīru cenu pārvērtēšanu, un veidu, kādā šie dati tiek vākti un apkopoti. Lēmumu par izmantojamo metodi pieņem NCB, pamatojoties uz šādām izvēles iespējām:

—   MFI ziņo korekcijas: MFI paziņo korekcijas attiecībā uz katru posteni, atspoguļojot vērtēšanas pārmaiņas cenu pārmaiņu dēļ. NCB, kas izvēlas šo metodi, apkopo MFI ziņotās korekcijas, lai datus varētu iesniegt ECB,

—   MFI ziņo darījumus: MFI apkopo darījumus mēneša laikā un nosūta NCB vērtspapīru pirkšanas un pārdošanas vērtību. Ir atļauta neto darījumu apkopošana un paziņošana NCB. NCB, kas saņem darījumu datus, “pārvērtēšanas korekciju” aprēķina kā atlikumu no krājumu un darījumu un citu korekciju starpības un saskaņā ar šo pamatnostādni “pārvērtēšanas korekciju” iesniedz ECB,

—   ziņošana novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi: MFI visu attiecīgo informāciju par vērtspapīru turējumiem, piemēram, nominālvērtību, grāmatvedības (t. i., bilances) vērtību, tirgus vērtību, pirkšanu un pārdošanu NCB paziņo, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi. Šī informācija NCB ļauj iegūt precīzu informāciju par “pārvērtēšanas korekciju”, kura jāsniedz ECB. Šī metode domāta tam, lai ņemtu vērā NCB, kuras jau izmanto šādu pieeju datu vākšanai vietējā līmenī.”

| d) | Svītro III papildinājumu. |
| --- | --- |

d)

Svītro III papildinājumu.

| 4. | Šādi groza VI pielikumu.






  a) | Ar šādu daļu aizstāj 1. daļu:
  “1. DAĻA


  Mainīgie lielumi MFI sarakstā statistikas nolūkiem








  Mainīgā lieluma nosaukums | Mainīgā lieluma apraksts | Statuss |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | Norāda nosūtītā monetārās finanšu iestādes (MFI) atjauninājuma veidu, un tam var būt kāda no septiņām iepriekš noteiktajām vērtībām:
  “mfi_req_new”: precizē, ka tiek sniegta informācija par jaunu MFI,
  “mfi_req_mod”: precizē, ka tiek sniegta informācija par pārmaiņām attiecībā uz esošu MFI,
  “mfi_req_del”: precizē, ka tiek sniegta informācija par esošas MFI svītrošanu,
  “mfi_req_merger”: precizē, ka tiek sniegta informācija par apvienošanā (26) iesaistītām iestādēm,
  “mfi_req_realloc”: precizē, ka tiek lūgta svītrota “mfi_id” piešķiršana jaunai MFI,
  “mfi_req_mod_id_realloc”: precizē, ka tiek lūgta esošas MFI “mfi_id” maiņa uz svītrotas MFI “mfi_id”,
  “mfi_req_mod_id”: norāda, ka tiek lūgta “mfi_id” maiņa. | Obligāti |
| mfi_id | MFI datu kopas primārā atslēga. Tā precizē MFI unikālo identifikācijas kodu (tālāk – “id kods”) un sastāv no divām daļām: “host” un “id”. Abu daļu vērtībām kopā jānodrošina, ka “mfi_id” ir unikāls attiecīgajai MFI. | Obligāti |
| host | Šis mainīgais precizē MFI reģistrācijas valsti, kuru norāda kā valsts ISO kodu, kas sastāv no divām rakstzīmēm. | Obligāti, ja daļa no id koda |
| id | Tas precizē MFI id kodu (bez “host” kā prefiksu lieto ISO valsts kodu no divām rakstzīmēm). | Obligāti, ja daļa no id koda |
| name | Tas precizē MFI pilnu reģistrācijas nosaukumu, t. sk., uzņēmuma apzīmējumu, t. i., Plc, Ltd, SpA utt. | Obligāti |
| address | Tas precizē MFI atrašanās vietas datus un sastāv no četrām daļām: “postal_address”, “postal_box”, “postal_code” un “city”. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| postal_address | Tas precizē ielas nosaukumu un ēkas numuru. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| postal_box | Pasta abonenta kastītes numurs, izmantojot nacionālo pasta kastīšu apzīmējumu sistēmu. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| postal_code | Pasta indekss, izmantojot nacionālo pasta kastīšu apzīmējumu sistēmu. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| city | Norāda atrašanās vietas pilsētu. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| category | Norāda MFI veidu, un tam ir kāda no četrām iepriekš noteiktām vērtībām: “central bank”, “credit institution”, “money market fund” vai “other institution”. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| report | Norāda, vai MFI ziņo mēneša bilances statistiku, un var būt viena no iepriekš noteiktajām vērtībām, kas viena otru izslēdz: i) “true”, kad uz MFI ziņošanas prasības attiecas pilnībā; vai ii) “false”, kad uz MFI ziņošanas prasības neattiecas pilnībā. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| order_r | Norāda vēlamo MFI saraksta secību, ja nav piemērojama angļu valodas alfabētiskā secība Katrai MFI piešķir numuru augošā kārtībā. | Neobligāts |
| head_of_branch | Norāda, ka MFI ir ārvalstu filiāle. Tam var būt viena no trim vērtībām: “non_eu_head”, “eu_non_mfi_head” un “eu_mfi_head”. | Obligāts ārvalstu filiālēm |
| non_eu_head | Norāda, ka galvenais birojs nav ES rezidents, un sastāv no divām daļām: “host” un “name”. | Obligāts ārvalstu filiālēm |
| eu_non_mfi_head | Norāda, ka galvenais birojs ir ES rezidents un ka tas nav MFI. Tas sastāv no divām daļām: “non_mfi_id” (reģistrācijas un identifikācijas koda valsts) un “name” (galvenā biroja nosaukums). “non_mfi” identifikācijas kods var būt vai nu “CFI” (cita finanšu iestāde), vai arī divu rakstzīmju ISO valsts kods, kam seko sufikss, kurš attiecas uz atbilstošo EKS 95 sektoru klasifikāciju. | Obligāts ārvalstu filiālēm |
| eu_mfi_head | Norāda, ka galvenais birojs ir ES rezidents un ka tas ir MFI. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “mfi_id”. | Obligāts ārvalstu filiālēm |
| sub-merger | Šo mainīgo lieto, lai ziņotu par iestādēm, kam ir viens apvienošanās spēkā stāšanās “datums”, un tas sastāv no četrām daļām: “date”, “comment”, “involved_mfi” un “involved_non_mfi”. | Obligāts attiecībā uz apvienošanām |
| involved_mfi | Precizē, ka MFI iesaistīta pārrobežu apvienošanā. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “mfi_ref”. | Obligāts attiecībā uz pārrobežu apvienošanām |
| involved_non_mfi | Precizē, ka ne-MFI ir iesaistīta apvienošanā. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “non_mfi_obj”. | Obligāts attiecībā uz apvienošanām |
| mfi_ref | Šis mainīgais precizē datus par pārrobežu apvienošanā iesaistītu MFI, un tas sastāv no divām daļām: “mfi_id” un “name”. | Obligāts attiecībā uz pārrobežu apvienošanām |
| non_mfi_obj | Šis mainīgais precizē datus par ne-MFI, kas iesaistīta apvienošanā ar MFI, un tas sastāv no divām daļām: “non_mfi_id” un “name”. | Obligāts attiecībā uz apvienošanām |
| non_mfi_id | Šis mainīgais precizē datus par ne-MFI, kas iesaistīta apvienošanā ar MFI, un tas sastāv no divām daļām: “host” un “id”. | Obligāts attiecībā uz apvienošanām |

4.

Šādi groza VI pielikumu.

a)

Ar šādu daļu aizstāj 1. daļu:

“1. DAĻA

Mainīgie lielumi MFI sarakstā statistikas nolūkiem

Mainīgā lieluma nosaukums

Mainīgā lieluma apraksts

Statuss

object_request

Norāda nosūtītā monetārās finanšu iestādes (MFI) atjauninājuma veidu, un tam var būt kāda no septiņām iepriekš noteiktajām vērtībām:

“mfi_req_new”: precizē, ka tiek sniegta informācija par jaunu MFI,

“mfi_req_mod”: precizē, ka tiek sniegta informācija par pārmaiņām attiecībā uz esošu MFI,

“mfi_req_del”: precizē, ka tiek sniegta informācija par esošas MFI svītrošanu,

“mfi_req_merger”: precizē, ka tiek sniegta informācija par apvienošanā (26) iesaistītām iestādēm,

“mfi_req_realloc”: precizē, ka tiek lūgta svītrota “mfi_id” piešķiršana jaunai MFI,

“mfi_req_mod_id_realloc”: precizē, ka tiek lūgta esošas MFI “mfi_id” maiņa uz svītrotas MFI “mfi_id”,

“mfi_req_mod_id”: norāda, ka tiek lūgta “mfi_id” maiņa.

Obligāti

mfi_id

MFI datu kopas primārā atslēga. Tā precizē MFI unikālo identifikācijas kodu (tālāk – “id kods”) un sastāv no divām daļām: “host” un “id”. Abu daļu vērtībām kopā jānodrošina, ka “mfi_id” ir unikāls attiecīgajai MFI.

Obligāti

host

Šis mainīgais precizē MFI reģistrācijas valsti, kuru norāda kā valsts ISO kodu, kas sastāv no divām rakstzīmēm.

Obligāti, ja daļa no id koda

id

Tas precizē MFI id kodu (bez “host” kā prefiksu lieto ISO valsts kodu no divām rakstzīmēm).

Obligāti, ja daļa no id koda

name

Tas precizē MFI pilnu reģistrācijas nosaukumu, t. sk., uzņēmuma apzīmējumu, t. i., Plc, Ltd, SpA utt.

Obligāti

address

Tas precizē MFI atrašanās vietas datus un sastāv no četrām daļām: “postal_address”, “postal_box”, “postal_code” un “city”.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_address

Tas precizē ielas nosaukumu un ēkas numuru.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_box

Pasta abonenta kastītes numurs, izmantojot nacionālo pasta kastīšu apzīmējumu sistēmu.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_code

Pasta indekss, izmantojot nacionālo pasta kastīšu apzīmējumu sistēmu.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

city

Norāda atrašanās vietas pilsētu.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

category

Norāda MFI veidu, un tam ir kāda no četrām iepriekš noteiktām vērtībām: “central bank”, “credit institution”, “money market fund” vai “other institution”.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

report

Norāda, vai MFI ziņo mēneša bilances statistiku, un var būt viena no iepriekš noteiktajām vērtībām, kas viena otru izslēdz: i) “true”, kad uz MFI ziņošanas prasības attiecas pilnībā; vai ii) “false”, kad uz MFI ziņošanas prasības neattiecas pilnībā.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

order_r

Norāda vēlamo MFI saraksta secību, ja nav piemērojama angļu valodas alfabētiskā secība Katrai MFI piešķir numuru augošā kārtībā.

Neobligāts

head_of_branch

Norāda, ka MFI ir ārvalstu filiāle. Tam var būt viena no trim vērtībām: “non_eu_head”, “eu_non_mfi_head” un “eu_mfi_head”.

Obligāts ārvalstu filiālēm

non_eu_head

Norāda, ka galvenais birojs nav ES rezidents, un sastāv no divām daļām: “host” un “name”.

Obligāts ārvalstu filiālēm

eu_non_mfi_head

Norāda, ka galvenais birojs ir ES rezidents un ka tas nav MFI. Tas sastāv no divām daļām: “non_mfi_id” (reģistrācijas un identifikācijas koda valsts) un “name” (galvenā biroja nosaukums). “non_mfi” identifikācijas kods var būt vai nu “CFI” (cita finanšu iestāde), vai arī divu rakstzīmju ISO valsts kods, kam seko sufikss, kurš attiecas uz atbilstošo EKS 95 sektoru klasifikāciju.

Obligāts ārvalstu filiālēm

eu_mfi_head

Norāda, ka galvenais birojs ir ES rezidents un ka tas ir MFI. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “mfi_id”.

Obligāts ārvalstu filiālēm

sub-merger

Šo mainīgo lieto, lai ziņotu par iestādēm, kam ir viens apvienošanās spēkā stāšanās “datums”, un tas sastāv no četrām daļām: “date”, “comment”, “involved_mfi” un “involved_non_mfi”.

Obligāts attiecībā uz apvienošanām

involved_mfi

Precizē, ka MFI iesaistīta pārrobežu apvienošanā. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “mfi_ref”.

Obligāts attiecībā uz pārrobežu apvienošanām

involved_non_mfi

Precizē, ka ne-MFI ir iesaistīta apvienošanā. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “non_mfi_obj”.

Obligāts attiecībā uz apvienošanām

mfi_ref

Šis mainīgais precizē datus par pārrobežu apvienošanā iesaistītu MFI, un tas sastāv no divām daļām: “mfi_id” un “name”.

Obligāts attiecībā uz pārrobežu apvienošanām

non_mfi_obj

Šis mainīgais precizē datus par ne-MFI, kas iesaistīta apvienošanā ar MFI, un tas sastāv no divām daļām: “non_mfi_id” un “name”.

Obligāts attiecībā uz apvienošanām

non_mfi_id

Šis mainīgais precizē datus par ne-MFI, kas iesaistīta apvienošanā ar MFI, un tas sastāv no divām daļām: “host” un “id”.

Obligāts attiecībā uz apvienošanām

| b) | Svītro 2. daļu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 2. daļu.

| 5. | Šādi groza VII pielikumu.






  a) | Ar šādu daļu aizstāj 1. daļu:
  “1. DAĻA


  Mainīgie lielumi ieguldījumu fondu saraksta ziņošanai statistikas nolūkiem








  Mainīgā lieluma nosaukums | Mainīgā lieluma apraksts | Statuss |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | Nosūtītā ieguldījumu fonda (IF) atjauninājuma veids, kam var būt viena no septiņām iepriekš noteiktām vērtībām:
  “if_req_new”: informācija par jaunu IF
  “if_req_mod”: informāciju par pārmaiņām IF
  “if_req_del”: informācija par IF, kas jāsvītro
  “if_req_merger”: informācija par iestādēm, kas apvienojas (27)

  “if_req_realloc”: svītrota “if_id” piešķiršana jaunam IF
  “if_req_mod_id_realloc”: eguldījumu fonda “if_id” maiņa uz svītrota IF
  “if_req_mod_id”: izmaiņas “if_id”
  “if_req_nav”: informācija par neto aktīvu vērtību (NAV) attiecībā uz katru ieguldījumu fondu | Obligāti |
| If_confidentiality_flag | Šis mainīgais lielums norāda visa datu ieraksta konfidencialitātes statusu. Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai)
  Ja kādam mainīgajam lielumam pieprasīta daļēja konfidencialitāte, lieto vērtību “F”. | Obligāti |
| if_id | Galvenais IF datu kopums, kas norāda IF identifikācijas kodu (tālāk – “id_kods”) un sastāv no divām daļām: “host” un “id”. Šo daļu vērtības kopā nodrošina, ka šā IF “if_id” ir unikāls. | Obligāti |
| host | IF reģistrācijas valsts ISO kods, kas sastāv no divām rakstzīmēm, – viena no “if_id” mainīgā daļām, sk. iepriekš. | Obligāti, ja daļa no id koda |
| id | IF id kods – viena no “if_id” mainīgā daļām, sk. iepriekš. | Obligāti, ja daļa no id koda |
| name | IF pilns reģistrācijas nosaukums, t. sk., uzņēmuma apzīmējums, t. i., Plc, Ltd, SpA utt. | Obligāti |
| address | Ziņas par IF vai attiecīgā gadījumā tā pārvaldības sabiedrības atrašanās vietu, kas sastāv no četrām daļām: “postal_address”, “postal_box”, “postal_code” un “city”. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| postal_address | Ielas nosaukums un ēkas numurs. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| postal_box | Pasta abonenta kastītes numurs, izmantojot nacionālo pasta kastīšu apzīmējumu sistēmu. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| postal_code | Pasta indekss, izmantojot nacionālo pasta sistēmu apzīmējumus. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| city | Atrašanās vietas pilsēta. | Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem |
| management company name | IF pārvaldības sabiedrības pilns reģistrācijas nosaukums. Ja šī informācija netiek sniegta, jānorāda vērtība “nav pieejams” (ja IF ir pārvaldības sabiedrība) vai “nav piemērojams” (ja IF nav pārvaldības sabiedrības). | Obligāti |
| management company name_confidentiality_flag | Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par pārvaldības sabiedrības nosaukumu.
  Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai). | Obligāti |
| investment policy | To aktīvu veids, kuros galvenokārt ieguldīts ieguldījumu portfelis. Iespējamas septiņas iepriekš noteiktas vērtības: “bonds”, “equities”, “hedge”, “mixed”, “real estate”, “other” vai “not available”. | |
| investment policy_confidentiality_flag | Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par ieguldījumu politiku.
  Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai). | Obligāti |
| variability of the capital | Šis mainīgais precizē IF juridisko formu, un tam ir trīs iepriekš noteiktas vērtības: “atklāts” vai “slēgts”, vai “nav pieejams”. | Obligāti |
| variability of the capital_confidentiality_flag | Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par kapitāla mainību.
  Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai). | Obligāti |
| structure_1 | Šis mainīgais precizē IF struktūru, un tam ir trīs iepriekš noteiktas vērtības: “UCITS” (28) vai “non-UCITS”, vai “not available”. | Obligāti |
| structure_1_confidentiality_flag | Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu par mainīgo lielumu “structure_1”.
  Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai). | Obligāti |
| structure_2 | Sīkāk izstrādāta informācija par ieguldījumu fondu struktūru, norādot vienu no 11 iepriekš noteiktām vērtībām. Skatīt 2. daļu tālāk tekstā. | Obligāti |
| structure_2_confidentiality_flag | Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu par mainīgo lielumu “structure_2”.
  Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai). | Obligāti |
| sub-fund | Šis mainīgais precizē to, vai ieguldījumu fonds ir subfonds vai kas cits, un tam var būt kāda no četrām iepriekš noteiktām vērtībām: “yes” vai “no”, vai “not available”, vai “not applicable”. | Obligāti |
| sub-fund_confidentiality_flag | Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu par mainīgo lielumu “subfund”.
  Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai). | Obligāti |
| ISIN codes | Šis mainīgais precizē ISIN (29) kodus katrai akciju kategorijai attiecībā uz katru ieguldījumu fondu. Šis mainīgais sastāv no vairākām daļām, kas norāda: “ISIN_1”, “ISIN_2”, “ISIN_3”, “ISIN_4” un “ISIN_n”. Jānorāda visi katram ieguldījumu fondam piemērojamie ISIN kodi. Ja ziņo par IF, kam nav piemērojami ISIN kodi, attiecībā uz “ISIN_1”norāda 12 zīmes “XXXXXXXXXXXX”. | Obligāti |
| If_req_nav | Šis mainīgais norāda, ka tiek sūtīta informācija par ieguldījumu fonda neto aktīvu vērtību. Tas sastāv no divām daļām: “if_nav_value” un “if_nav_date”. Ja šī informācija netiek sūtīta, jānorāda vērtība “not available”. | Obligāti |
| nav_confidentiality_flag | Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par neto aktīvu vērtību.
  Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai). | Obligāti |
| sub-merger | Šo mainīgo lieto, lai ziņotu par iestādēm, kam ir viens apvienošanās spēkā stāšanās “datums”, un tas sastāv no četrām daļām “date”, “comment”, “involved_if” un “involved_non_if”. | Obligāts attiecībā uz apvienošanām |
| involved_if | Šis mainīgais precizē, ka IF iesaistīts pārrobežu apvienošanā. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “if_ref”. | Obligāts attiecībā uz pārrobežu apvienošanām |
| involved_non_if | Šis mainīgais precizē, ka apvienošanā ar IF iesaistīta struktūra, kas nav IF. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “non_if_obj”. | Obligāts attiecībā uz apvienošanām |
| if_ref | Šis mainīgais precizē, ka apvienošanā ar IF iesaistīta struktūra, kas nav IF. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “non_if_obj”. | Obligāts attiecībā uz apvienošanām |
| non_if_obj | Šis mainīgais precizē datus par pārrobežu apvienošanā iesaistītu IF, un tas sastāv no divām daļām: “if_id” un “name”. | Obligāts attiecībā uz pārrobežu apvienošanām |
| non_if_id | Šis mainīgais precizē datus par apvienošanā ar IF iesaistītu struktūru, kas nav IF, un tas sastāv no divām daļām: “host” un “id”. | Obligāts attiecībā uz apvienošanām |
| free_text | Paskaidrojoša informācija par ieguldījumu fondu. | |

5.

Šādi groza VII pielikumu.

a)

Ar šādu daļu aizstāj 1. daļu:

“1. DAĻA

Mainīgie lielumi ieguldījumu fondu saraksta ziņošanai statistikas nolūkiem

Mainīgā lieluma nosaukums

Mainīgā lieluma apraksts

Statuss

object_request

Nosūtītā ieguldījumu fonda (IF) atjauninājuma veids, kam var būt viena no septiņām iepriekš noteiktām vērtībām:

“if_req_new”: informācija par jaunu IF

“if_req_mod”: informāciju par pārmaiņām IF

“if_req_del”: informācija par IF, kas jāsvītro

“if_req_merger”: informācija par iestādēm, kas apvienojas (27)

“if_req_realloc”: svītrota “if_id” piešķiršana jaunam IF

“if_req_mod_id_realloc”: eguldījumu fonda “if_id” maiņa uz svītrota IF

“if_req_mod_id”: izmaiņas “if_id”

“if_req_nav”: informācija par neto aktīvu vērtību (NAV) attiecībā uz katru ieguldījumu fondu

Obligāti

If_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda visa datu ieraksta konfidencialitātes statusu. Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai)

Ja kādam mainīgajam lielumam pieprasīta daļēja konfidencialitāte, lieto vērtību “F”.

Obligāti

if_id

Galvenais IF datu kopums, kas norāda IF identifikācijas kodu (tālāk – “id_kods”) un sastāv no divām daļām: “host” un “id”. Šo daļu vērtības kopā nodrošina, ka šā IF “if_id” ir unikāls.

Obligāti

host

IF reģistrācijas valsts ISO kods, kas sastāv no divām rakstzīmēm, – viena no “if_id” mainīgā daļām, sk. iepriekš.

Obligāti, ja daļa no id koda

id

IF id kods – viena no “if_id” mainīgā daļām, sk. iepriekš.

Obligāti, ja daļa no id koda

name

IF pilns reģistrācijas nosaukums, t. sk., uzņēmuma apzīmējums, t. i., Plc, Ltd, SpA utt.

Obligāti

address

Ziņas par IF vai attiecīgā gadījumā tā pārvaldības sabiedrības atrašanās vietu, kas sastāv no četrām daļām: “postal_address”, “postal_box”, “postal_code” un “city”.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_address

Ielas nosaukums un ēkas numurs.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_box

Pasta abonenta kastītes numurs, izmantojot nacionālo pasta kastīšu apzīmējumu sistēmu.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_code

Pasta indekss, izmantojot nacionālo pasta sistēmu apzīmējumus.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

city

Atrašanās vietas pilsēta.

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

management company name

IF pārvaldības sabiedrības pilns reģistrācijas nosaukums. Ja šī informācija netiek sniegta, jānorāda vērtība “nav pieejams” (ja IF ir pārvaldības sabiedrība) vai “nav piemērojams” (ja IF nav pārvaldības sabiedrības).

Obligāti

management company name_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par pārvaldības sabiedrības nosaukumu.

Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai).

Obligāti

investment policy

To aktīvu veids, kuros galvenokārt ieguldīts ieguldījumu portfelis. Iespējamas septiņas iepriekš noteiktas vērtības: “bonds”, “equities”, “hedge”, “mixed”, “real estate”, “other” vai “not available”.

investment policy_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par ieguldījumu politiku.

Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai).

Obligāti

variability of the capital

Šis mainīgais precizē IF juridisko formu, un tam ir trīs iepriekš noteiktas vērtības: “atklāts” vai “slēgts”, vai “nav pieejams”.

Obligāti

variability of the capital_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par kapitāla mainību.

Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai).

Obligāti

structure_1

Šis mainīgais precizē IF struktūru, un tam ir trīs iepriekš noteiktas vērtības: “UCITS” (28) vai “non-UCITS”, vai “not available”.

Obligāti

structure_1_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu par mainīgo lielumu “structure_1”.

Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai).

Obligāti

structure_2

Sīkāk izstrādāta informācija par ieguldījumu fondu struktūru, norādot vienu no 11 iepriekš noteiktām vērtībām. Skatīt 2. daļu tālāk tekstā.

Obligāti

structure_2_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu par mainīgo lielumu “structure_2”.

Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai).

Obligāti

sub-fund

Šis mainīgais precizē to, vai ieguldījumu fonds ir subfonds vai kas cits, un tam var būt kāda no četrām iepriekš noteiktām vērtībām: “yes” vai “no”, vai “not available”, vai “not applicable”.

Obligāti

sub-fund_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu par mainīgo lielumu “subfund”.

Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai).

Obligāti

ISIN codes

Šis mainīgais precizē ISIN (29) kodus katrai akciju kategorijai attiecībā uz katru ieguldījumu fondu. Šis mainīgais sastāv no vairākām daļām, kas norāda: “ISIN_1”, “ISIN_2”, “ISIN_3”, “ISIN_4” un “ISIN_n”. Jānorāda visi katram ieguldījumu fondam piemērojamie ISIN kodi. Ja ziņo par IF, kam nav piemērojami ISIN kodi, attiecībā uz “ISIN_1”norāda 12 zīmes “XXXXXXXXXXXX”.

Obligāti

If_req_nav

Šis mainīgais norāda, ka tiek sūtīta informācija par ieguldījumu fonda neto aktīvu vērtību. Tas sastāv no divām daļām: “if_nav_value” un “if_nav_date”. Ja šī informācija netiek sūtīta, jānorāda vērtība “not available”.

Obligāti

nav_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par neto aktīvu vērtību.

Jāizvēlas viena no trim iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai).

Obligāti

sub-merger

Šo mainīgo lieto, lai ziņotu par iestādēm, kam ir viens apvienošanās spēkā stāšanās “datums”, un tas sastāv no četrām daļām “date”, “comment”, “involved_if” un “involved_non_if”.

Obligāts attiecībā uz apvienošanām

involved_if

Šis mainīgais precizē, ka IF iesaistīts pārrobežu apvienošanā. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “if_ref”.

Obligāts attiecībā uz pārrobežu apvienošanām

involved_non_if

Šis mainīgais precizē, ka apvienošanā ar IF iesaistīta struktūra, kas nav IF. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “non_if_obj”.

Obligāts attiecībā uz apvienošanām

if_ref

Šis mainīgais precizē, ka apvienošanā ar IF iesaistīta struktūra, kas nav IF. Šā mainīgā lieluma vērtību veido “non_if_obj”.

Obligāts attiecībā uz apvienošanām

non_if_obj

Šis mainīgais precizē datus par pārrobežu apvienošanā iesaistītu IF, un tas sastāv no divām daļām: “if_id” un “name”.

Obligāts attiecībā uz pārrobežu apvienošanām

non_if_id

Šis mainīgais precizē datus par apvienošanā ar IF iesaistītu struktūru, kas nav IF, un tas sastāv no divām daļām: “host” un “id”.

Obligāts attiecībā uz apvienošanām

free_text

Paskaidrojoša informācija par ieguldījumu fondu.

| b) | Svītro 3. daļu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 3. daļu.

| 6. | Šādi groza VIII pielikumu.






  a) | Mainīgā lieluma “ISIN codes” aprakstu 1. daļā aizstāj ar šādu:
  “Šis mainīgais lielums norāda visu FIS emitēto vērtspapīru ISIN (30) kodus. Šis mainīgais sastāv no vairākām daļām, kas norāda: “ISIN_1”, “ISIN_2”, “ISIN_3”, “ISIN_4” un “ISIN_n”. Minimālā prasība ir ziņot vismaz vienu ISIN kodu (ISIN_1). Ja ziņo par FIS, kurai nav piemērojami vai pieejami ISIN kodi, attiecībā uz “ISIN_1” norāda 12 zīmes “XXXXXXXXXXXX”. |
| --- | --- | --- |

6.

Šādi groza VIII pielikumu.

a)

Mainīgā lieluma “ISIN codes” aprakstu 1. daļā aizstāj ar šādu:

“Šis mainīgais lielums norāda visu FIS emitēto vērtspapīru ISIN (30) kodus. Šis mainīgais sastāv no vairākām daļām, kas norāda: “ISIN_1”, “ISIN_2”, “ISIN_3”, “ISIN_4” un “ISIN_n”. Minimālā prasība ir ziņot vismaz vienu ISIN kodu (ISIN_1). Ja ziņo par FIS, kurai nav piemērojami vai pieejami ISIN kodi, attiecībā uz “ISIN_1” norāda 12 zīmes “XXXXXXXXXXXX”.

| b) | Svītro 2. daļu. |
| --- | --- |

b)

Svītro 2. daļu.

---

(1)  Pārklasifikācijas korekcijas ECB paziņo par visām ailēm, pārvērtēšanas korekcijas ECB paziņo tikai par ailēm, kuras apzīmētas ar #.

(2)  Attiecībā uz šo tabulu Eiropas Centrālajai bankai nosūta tikai pārklasifikācijas korekcijas.

(3)  Pārklasifikācijas korekcijas attiecas tikai uz 568.–613. aili, kredītu samazināšanas korekcijas attiecas uz visu tabulu.’

(4)  Centrālie darījuma partneri.

(5)  Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskās personas

(6)  Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskās personas

(7)  OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.”

(8)  MFI bilancē nav atšķirības starp noguldījumiem un kredītiem aktīvu un pasīvu daļā. Visus netirgojamos līdzekļus, kurus izvieto/aizdod MFI (= pasīvus), uzskata par “noguldījumiem”, un visus līdzekļus, kurus izvieto/aizdod pašas MFI (= aktīvus), uzskata par “kredītiem”. Tomēr EKS 95 norāda uz atšķirību, pamatojoties uz kritēriju par to, kurš iniciē darījumu. Ja iniciatīvu uzņēmies kredīta ņēmējs, finanšu darījumu klasificē kā kredītu. Ja iniciatīvu uzņēmies kredīta devējs, finanšu darījumu klasificē kā noguldījumu.”

(9)  “Pārējās valūtas” ir visas citas valūtas, t. sk., neiesaistīto dalībvalstu nacionālās valūtas.”

(10)  EKS 95, kategorija F.33.

(11)  EKS 95, kategorija F.511.

(12)  A bloks attiecībā uz NCB un B bloks attiecībā uz SNB.”

(13)  Līgto gada likmi (LGL) vai faktisko likmi šaurākā nozīmē (FLŠN) ziņo par tabulā iekļautajām kategorijām. LGL/FLŠN ziņo kopā saistītajiem jauno darījumu apjomiem, ja tas norādīts tabulā ar vārdu “summa”.

Tomēr attiecībā uz atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, un kredītkaršu bezprocentu un procentu parādiem jaunu darījumu apjoma jēdziens ir vienāds ar atlikumu summām.

Šīs tabulas 24.–29. rādītāju aprēķina, par pamatu ņemot Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 2. papildinājuma 37.–54. posteni. Procentu likmes aprēķina kā atbilstošo Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 2. papildinājuma posteņu vidējos svērtos lielumus, savukārt jauno darījumu apjomam ir jābūt atbilstošo Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 2. papildinājuma posteņu summai.

(14)  Līgto gada likmi (LGL) vai faktisko likmi šaurākā nozīmē (FLŠN) ziņo par tabulā iekļautajām kategorijām. LGL/FLŠN ziņo kopā saistītajiem jauno darījumu apjomiem, ja tas norādīts tabulā ar vārdu “summa”.

Tomēr attiecībā uz atjaunojamiem kredītiem un pārsnieguma kredītiem, un kredītkaršu bezprocentu un procentu parādiem jaunu darījumu apjoma jēdziens ir vienāds ar atlikumu summām.

Šīs tabulas 86. un 87. rādītāju aprēķina, par pamatu ņemot Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 2. papildinājuma 12., 23., 32. un 36. posteni, un atlikumu summas, kas paziņotas par bezprocentu un procentu kredītkaršu aizdevumiem un atjaunojamiem kredītiem, un pārsnieguma kredītiem, aprēķina saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32). Procentu likmes aprēķina kā Regulas (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) II pielikuma 2. papildinājuma atbilstošo posteņu vidējos svērtos lielumus, kredītkaršu bezprocentu kredīta gadījumā izmantojot nulles procentu likmi. Šīs tabulas 86. un 87. rādītāja mērķis ir nodrošināt nepārtrauktību ar 12. un 23. rādītāju (“virslimita kredīti”), kā tie iepriekš tika definēti Regulā (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18), t. i., pirms tā tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 290/2009 (ECB/2009/7).”

(15)  Perioda beigās.”

(16)  No 2010. gada jūnija beigu atsauces perioda (2011. gada datu iesniegšana).

(17)  Kopējā kredīta vērtība, ko centrālā banka izsniegusi kredītiestādēm un ko atlīdzina periodā, kas mazāks par vienu darbadienu. Visu kredītiestāžu kopā dienas laikā reizē un faktiski izmantoto kredīta iespēju vai dienas pārsnieguma kredīta pozīciju dienas lielākās vērtības vidējais rādītājs. Visas izpildes perioda dienas, t. sk. nedēļas nogales un svētku dienas, tiek ņemtas vērā, aprēķinot vidējo rādītāju.

(18)  Ja ne-MFI ir vairāki konti, katru kontu uzskaita atsevišķi.

(19)  No 2010. gada beigu atsauces perioda (2011. gada datu iesniegšana).

(20)  Katru iestādi uzskaita vienu reizi neatkarīgi no valstī esošo tās biroju skaita. Iestāžu apakškategorijas ir savstarpēji izslēdzošas. Kopējais iestāžu skaits ir visu apakškategoriju summa. Iestādes iekļauj no brīža, kad par tām pirmo reizi paziņo Eiropas Centrālajai bankai MFI statistikas nolūkiem.

(21)  No 2010. gada 2. ceturkšņa beigu atsauces perioda (2011. gada datu iesniegšana).

(22)  OV L 237, 8.9.2007., 1. lpp.

(23)  OV L 18, 23.1.2006., 1. lpp.”

(24)  Perioda beigas, oriģinālās vienības.”

(25)  Kredītu, kurus apkalpo MFI, norakstīšanas/samazināšanas var notikt, jo šie kredīti vēl joprojām jāgrāmato bilancē, MFI individuālajos kontos vai grupu līmenī, un no tiem iegūst NCB paziņotos apkalpošanas datus. Tās var notikt arī, ja apkalpotājs paziņo samazinātu pamatparāda atlikumu par nedrošajiem parādiem, lai ievērotu ieguldītāju līgumu nosacījumus.”

(26)  Termins “apvienošanās” rattiecas uz iekšzemes apvienošanās darbībām, ja nav skaidri norādīts citādi.”

(27)  Termins “apvienošanās” attiecas uz iekšzemes apvienošanās darbībām, ja nav skaidri norādīts citādi.

(28)  Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīva 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.).

(29)  Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs: katrai vērtspapīru emisijai raksturīgs unikāls kods, kas sastāv no 12 burtiem un cipariem.”

(30)  Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs (ISIN – International Securities Identification Number): katrai vērtspapīru emisijai raksturīgs unikāls kods, kas sastāv no 12 burtiem un cipariem.”

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

| 21.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 16/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 16/48

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 28. oktobris)

par Itālijas piešķirto valsts atbalstu zivsaimniecības nozares kooperatīvu un to konsorciju pārstrukturēšanai (valsts atbalsts C 29/06)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 8040)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/35/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi minētajam pantam,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2002. gada 17.oktobra vēstuli Itālija informēja Komisiju par 2001. gada 18. maija dekrētu Nr. 226 (turpmāk “2001. gada 18. maija dekrēts”), paziņojot, ka minētā dekrēta 7. un 8. pantā paredzētie pasākumi ir īstenoti. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2002. gada 17.oktobra vēstuli Itālija informēja Komisiju par 2001. gada 18. maija dekrētu Nr. 226 (turpmāk “2001. gada 18. maija dekrēts”), paziņojot, ka minētā dekrēta 7. un 8. pantā paredzētie pasākumi ir īstenoti.

| (2) | Minētā dekrēta 8. pantā ir izklāstīts valsts atbalsts zivsaimniecības nozares kooperatīvu un to konsorciju pārstrukturēšanai. Saskaņā ar minēto 8. pantu Centrālā zvejniecības kreditēšanas fonda (Fondo centrale per il credito peschereccio) darbības joma tiek paplašināta, 1982. gada 17. februāra likuma Nr. 41 (turpmāk “1982. gada likums Nr. 41”) 11. panta 8.b punkta paredzētās uzņēmumu pārstrukturēšanas plānu finansēšanu attiecinot uz zvejniecības un akvakultūras, kā arī šīs nozares produktu pārstrādes un tirdzniecības kooperatīviem un to konsorcijiem. |
| --- | --- |

(2)

Minētā dekrēta 8. pantā ir izklāstīts valsts atbalsts zivsaimniecības nozares kooperatīvu un to konsorciju pārstrukturēšanai. Saskaņā ar minēto 8. pantu Centrālā zvejniecības kreditēšanas fonda (Fondo centrale per il credito peschereccio) darbības joma tiek paplašināta, 1982. gada 17. februāra likuma Nr. 41 (turpmāk “1982. gada likums Nr. 41”) 11. panta 8.b punkta paredzētās uzņēmumu pārstrukturēšanas plānu finansēšanu attiecinot uz zvejniecības un akvakultūras, kā arī šīs nozares produktu pārstrādes un tirdzniecības kooperatīviem un to konsorcijiem.

| (3) | Tā kā Itālija paziņoja, ka šis atbalsta pasākums ir īstenots, tas tika reģistrēts kā nelikumīgs atbalsts 1. panta f) punkta nozīmē Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (1) (pašreizējais 88. pants). |
| --- | --- |

(3)

Tā kā Itālija paziņoja, ka šis atbalsta pasākums ir īstenots, tas tika reģistrēts kā nelikumīgs atbalsts 1. panta f) punkta nozīmē Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (1) (pašreizējais 88. pants).

| (4) | Itālijai vairākkārt ir lūgta papildu informācija. Ar 2005. gada 20. janvāra vēstuli C(2005) 161 Komisija nosūtīja Itālijai arī rīkojumu sniegt informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu. Ar 2005. gada 3. marta vēstuli Itālija uz šo rīkojumu atbildēja. Vēlāk Komisija saņēma arī 2005. gada 12. jūlija vēstuli. |
| --- | --- |

(4)

Itālijai vairākkārt ir lūgta papildu informācija. Ar 2005. gada 20. janvāra vēstuli C(2005) 161 Komisija nosūtīja Itālijai arī rīkojumu sniegt informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 10. panta 3. punktu. Ar 2005. gada 3. marta vēstuli Itālija uz šo rīkojumu atbildēja. Vēlāk Komisija saņēma arī 2005. gada 12. jūlija vēstuli.

| (5) | Tā kā bija radušās šaubas par šādu atbalsta pasākumu saderību ar kopējo tirgu, Komisija nolēma uzsākt EK līguma 93. pantā (pašreiz 88. pantā) paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru. Par šo lēmumu Komisija informēja Itāliju ar 2006. gada 22. jūnija vēstuli C(2006) 2312 (2). |
| --- | --- |

(5)

Tā kā bija radušās šaubas par šādu atbalsta pasākumu saderību ar kopējo tirgu, Komisija nolēma uzsākt EK līguma 93. pantā (pašreiz 88. pantā) paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru. Par šo lēmumu Komisija informēja Itāliju ar 2006. gada 22. jūnija vēstuli C(2006) 2312 (2).

| (6) | Itālija izklāstīja savus apsvērumus ar 2006. gada 14. septembra un 31. oktobra vēstulēm. |
| --- | --- |

(6)

Itālija izklāstīja savus apsvērumus ar 2006. gada 14. septembra un 31. oktobra vēstulēm.

2.   APRAKSTS

| (7) | Kā iepriekš minēts, 2001. gada 18. maija dekrēts ir par Centrālā zvejniecības kreditēšanas fonda intervences jomas paplašināšanu, ietverot tajā zvejniecības kooperatīvu un to konsorciju pārstrukturēšanas darbības saskaņā ar 1982. gada likuma Nr. 4111. panta 8.b punktu. |
| --- | --- |

(7)

Kā iepriekš minēts, 2001. gada 18. maija dekrēts ir par Centrālā zvejniecības kreditēšanas fonda intervences jomas paplašināšanu, ietverot tajā zvejniecības kooperatīvu un to konsorciju pārstrukturēšanas darbības saskaņā ar 1982. gada likuma Nr. 4111. panta 8.b punktu.

| (8) | 2001. gada 18. maija dekrēts ir noteikumi, kas no spēkā stāšanās dienas paredz finansēt atbalsta pasākumus, kuri noteikti ar Lauksaimniecības politikas ministra 1998. gada 10. februāra dekrētu (turpmāk “1998. gada 10. februāra dekrēts”), ar ko nosaka noteikumus, kā piemērot 1982. gada likuma Nr. 4111. panta 8.b punktu. |
| --- | --- |

(8)

2001. gada 18. maija dekrēts ir noteikumi, kas no spēkā stāšanās dienas paredz finansēt atbalsta pasākumus, kuri noteikti ar Lauksaimniecības politikas ministra 1998. gada 10. februāra dekrētu (turpmāk “1998. gada 10. februāra dekrēts”), ar ko nosaka noteikumus, kā piemērot 1982. gada likuma Nr. 4111. panta 8.b punktu.

| (9) | Saskaņā ar 1998. gada 10. februāra dekrētā sniegto aprakstu šā atbalsta shēma raksturojama šādi:






  — | atbalsts tiek piešķirts kā dotācija, nepārsniedzot 40 % attaisnoto attiecināmo izdevumu, vai kā aizdevums ar samazinātu likmi, nepārsniedzot 85 % šādu izdevumu, |
| --- | --- | --- |

(9)

Saskaņā ar 1998. gada 10. februāra dekrētā sniegto aprakstu šā atbalsta shēma raksturojama šādi:

—

atbalsts tiek piešķirts kā dotācija, nepārsniedzot 40 % attaisnoto attiecināmo izdevumu, vai kā aizdevums ar samazinātu likmi, nepārsniedzot 85 % šādu izdevumu,

| — | pārstrukturēšanas plāna mērķim ir jābūt kooperatīva sanācijai un tā ekonomiskās un finansiālās rentabilitātes atjaunošanai, |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas plāna mērķim ir jābūt kooperatīva sanācijai un tā ekonomiskās un finansiālās rentabilitātes atjaunošanai,

| — | attiecināmie izdevumi ir pārstrukturēšanas plāna izstrāde un īstenošana; ražošanas iekārtu, aprīkojuma un ēku modernizācija, paplašināšana un pārorientēšana uzņēmumu atjaunošanas un pārkvalificēšanas programmu ietvaros, palielinot to efektivitāti un konkurētspēju; tādu iespējamo zaudējumu segšana, kurus izraisījusi darbības izbeigšana un pamatlīdzekļi ar nepilnīgu nolietojumu, vai ražošanā vairs neizmantotu materiālu un nemateriālu pamatlīdzekļu amortizācijas izmaksas; apmācības organizēšana; ar uzņēmumu izveidošanu un darbības uzsākšanu saistītas izmaksas, kas radušās, veicinot to, ka darbinieki iegādājas tās uzņēmuma darbības jomas vai filiāles, kas nav iekļautas pārstrukturēšanā; atlaišanas un priekšlaicīgas pensionēšanās pabalsti, atbalsts masveida brīvprātīgai aiziešanai no darba; finanšu un kapitāla līdzsvarošana, samaksājot parādus, kas radušies no zaudējumiem iepriekšējos gados, pirms pārstrukturēšanas plāna uzsākšanas. |
| --- | --- |

—

attiecināmie izdevumi ir pārstrukturēšanas plāna izstrāde un īstenošana; ražošanas iekārtu, aprīkojuma un ēku modernizācija, paplašināšana un pārorientēšana uzņēmumu atjaunošanas un pārkvalificēšanas programmu ietvaros, palielinot to efektivitāti un konkurētspēju; tādu iespējamo zaudējumu segšana, kurus izraisījusi darbības izbeigšana un pamatlīdzekļi ar nepilnīgu nolietojumu, vai ražošanā vairs neizmantotu materiālu un nemateriālu pamatlīdzekļu amortizācijas izmaksas; apmācības organizēšana; ar uzņēmumu izveidošanu un darbības uzsākšanu saistītas izmaksas, kas radušās, veicinot to, ka darbinieki iegādājas tās uzņēmuma darbības jomas vai filiāles, kas nav iekļautas pārstrukturēšanā; atlaišanas un priekšlaicīgas pensionēšanās pabalsti, atbalsts masveida brīvprātīgai aiziešanai no darba; finanšu un kapitāla līdzsvarošana, samaksājot parādus, kas radušies no zaudējumiem iepriekšējos gados, pirms pārstrukturēšanas plāna uzsākšanas.

| (10) | Ar 2005. gada 3. marta vēstuli Itālija precizēja, ka šāds atbalsts ir paredzēts uzņēmumiem, kuri veidoti kā kooperatīvi un atbilst mazo un vidējo uzņēmumu definīcijai atbilstoši Kopienas tiesību aktiem, un ka minēto atbalstu piešķir vienīgi pārstrukturēšanai nepieciešamajā laika periodā, turklāt katrs uzņēmums to var saņemt tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2005. gada 3. marta vēstuli Itālija precizēja, ka šāds atbalsts ir paredzēts uzņēmumiem, kuri veidoti kā kooperatīvi un atbilst mazo un vidējo uzņēmumu definīcijai atbilstoši Kopienas tiesību aktiem, un ka minēto atbalstu piešķir vienīgi pārstrukturēšanai nepieciešamajā laika periodā, turklāt katrs uzņēmums to var saņemt tikai vienu reizi.

| (11) | Saskaņā ar Itālijas viedokli šādai atbalsta sniegšanas shēmai nav laika ierobežojumu. Nekādi ierobežojumi nav minēti ne 1998. gada 10. februāra dekrētā, ne 2001. gada 18. maija dekrētā. Turklāt 2005. gada 12. jūlija Itālijas vēstulē ir skaidri norādīts, ka minētā dekrēta noteikumi paliek spēkā un būs īstenojami nākamajos gados. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Itālijas viedokli šādai atbalsta sniegšanas shēmai nav laika ierobežojumu. Nekādi ierobežojumi nav minēti ne 1998. gada 10. februāra dekrētā, ne 2001. gada 18. maija dekrētā. Turklāt 2005. gada 12. jūlija Itālijas vēstulē ir skaidri norādīts, ka minētā dekrēta noteikumi paliek spēkā un būs īstenojami nākamajos gados.

| (12) | Komisija nav saņēmusi nekādu informāciju par faktiski piešķirtā atbalsta apjomu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nav saņēmusi nekādu informāciju par faktiski piešķirtā atbalsta apjomu.

3.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (13) | Komisija uzskatīja, ka minētā valsts atbalsta shēma ir nelikumīga atbalsta shēma Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta nozīmē un, proti, ir jauns atbalsts, kas ieviests, neievērojot pienākumu iepriekš informēt Komisiju. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskatīja, ka minētā valsts atbalsta shēma ir nelikumīga atbalsta shēma Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta nozīmē un, proti, ir jauns atbalsts, kas ieviests, neievērojot pienākumu iepriekš informēt Komisiju.

| (14) | Vēstuļu apmaiņā pirms Komisijas veiktās iepriekšējās analīzes Itālija apgalvoja, ka šāda atbalsta shēma esot nevis jauna shēma, bet gan pagarinājums atbalsta shēmai, kura tika izskatīta ar numuru NN 24/98 un kuru Komisija atzina par saderīgu ar kopējo tirgu (1999. gada 11. marta vēstule SG (99) D/1851). |
| --- | --- |

(14)

Vēstuļu apmaiņā pirms Komisijas veiktās iepriekšējās analīzes Itālija apgalvoja, ka šāda atbalsta shēma esot nevis jauna shēma, bet gan pagarinājums atbalsta shēmai, kura tika izskatīta ar numuru NN 24/98 un kuru Komisija atzina par saderīgu ar kopējo tirgu (1999. gada 11. marta vēstule SG (99) D/1851).

| (15) | Komisija nevarēja piekrist Itālijas viedoklim, kaut arī bija labvēlīgi izteikusies par atbalsta shēmu NN 24/98, kas saistīta ar 1998. gada 10. februāra dekrētā noteikto shēmu. Tomēr atbalsta pasākums, ko analizēja Komisija, bija saistīts ar pārstrukturēšanas plānu īstenošanu laikā no 1997. līdz 1999. gadam, un ar 1999. gada 11. marta lēmumu Komisija atgādināja Itālijas iestādēm, ka saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu tām ir noteikts pienākums ziņot Komisijai, ja ir plānots šādu atbalstu refinansēt, pagarināt vai grozīt. Šā iemesla dēļ Komisija uzskatīja, ka 2001. gada 18. maija dekrēts atbilst aplūkojamā atbalsta pasākuma jaunai īstenošanai vai refinansēšanai ar Centrālā zvejniecības kreditēšanas fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

(15)

Komisija nevarēja piekrist Itālijas viedoklim, kaut arī bija labvēlīgi izteikusies par atbalsta shēmu NN 24/98, kas saistīta ar 1998. gada 10. februāra dekrētā noteikto shēmu. Tomēr atbalsta pasākums, ko analizēja Komisija, bija saistīts ar pārstrukturēšanas plānu īstenošanu laikā no 1997. līdz 1999. gadam, un ar 1999. gada 11. marta lēmumu Komisija atgādināja Itālijas iestādēm, ka saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu tām ir noteikts pienākums ziņot Komisijai, ja ir plānots šādu atbalstu refinansēt, pagarināt vai grozīt. Šā iemesla dēļ Komisija uzskatīja, ka 2001. gada 18. maija dekrēts atbilst aplūkojamā atbalsta pasākuma jaunai īstenošanai vai refinansēšanai ar Centrālā zvejniecības kreditēšanas fonda līdzekļiem.

| (16) | No otras puses, ar 2003. gada 12. marta vēstuli Itālija pavēstīja, ka minētā pasākuma īstenošana no ministra kompetences pārgājusi reģionu pašvaldību ziņā, kurām šajā nolūkā nodoti līdzekļi no Centrālā zvejniecības kreditēšanas fonda. 2004. gada 1. jūlija vēstulei Itālija turklāt bija pievienojusi divus Sicīlijas un Apūlijas reģiona sniegtus ziņojumus par minētās shēmas ietvaros veiktajiem atbalsta pasākumiem: Sicīlijas 2004. gada 19. jūnija vēstule vēstīja, ka minētie pasākumi veikti, pamatojoties uz zvejniecības asesora 2003. gada 3. decembra dekrētu Nr. 158, savukārt Apūlijas 2004. gada 19. maija vēstulē bija norādīts, ka pasākumi veikti, pamatojoties uz dokumentāciju, kas iesniegta reģionam 2001. gadā; ar Apūlijas vēstuli arī tika informēts, ka 2003. gada finanšu līdzekļi saņemti tikai tā paša gada beigās. Tomēr Itālija nesniedza nekādu informāciju par minētās shēmas ietvaros izmantoto līdzekļu apjomu. Katrā ziņā iepriekšminētās vēstules apstiprināja, ka noteikti līdzekļi nodoti reģionu rīcībā saskaņā ar 2001. gada 18. maija dekrēta 8. pantu, un tas nozīmē, ka minētā atbalsta shēma ir faktiski īstenota. |
| --- | --- |

(16)

No otras puses, ar 2003. gada 12. marta vēstuli Itālija pavēstīja, ka minētā pasākuma īstenošana no ministra kompetences pārgājusi reģionu pašvaldību ziņā, kurām šajā nolūkā nodoti līdzekļi no Centrālā zvejniecības kreditēšanas fonda. 2004. gada 1. jūlija vēstulei Itālija turklāt bija pievienojusi divus Sicīlijas un Apūlijas reģiona sniegtus ziņojumus par minētās shēmas ietvaros veiktajiem atbalsta pasākumiem: Sicīlijas 2004. gada 19. jūnija vēstule vēstīja, ka minētie pasākumi veikti, pamatojoties uz zvejniecības asesora 2003. gada 3. decembra dekrētu Nr. 158, savukārt Apūlijas 2004. gada 19. maija vēstulē bija norādīts, ka pasākumi veikti, pamatojoties uz dokumentāciju, kas iesniegta reģionam 2001. gadā; ar Apūlijas vēstuli arī tika informēts, ka 2003. gada finanšu līdzekļi saņemti tikai tā paša gada beigās. Tomēr Itālija nesniedza nekādu informāciju par minētās shēmas ietvaros izmantoto līdzekļu apjomu. Katrā ziņā iepriekšminētās vēstules apstiprināja, ka noteikti līdzekļi nodoti reģionu rīcībā saskaņā ar 2001. gada 18. maija dekrēta 8. pantu, un tas nozīmē, ka minētā atbalsta shēma ir faktiski īstenota.

| (17) | Komisija arī uzskatīja, ka, pieņemot, ka atbilstoši Itālijas viedoklim runa ir par jau agrāk pastāvējušu atbalsta shēmu un ka 2001. gada 18. maija dekrēts nav uzskatāms par šīs shēmas grozījumu, tomēr paziņotā atbalsta shēma 2001. gada 1. jūlijā ir kļuvusi par jaunu atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(17)

Komisija arī uzskatīja, ka, pieņemot, ka atbilstoši Itālijas viedoklim runa ir par jau agrāk pastāvējušu atbalsta shēmu un ka 2001. gada 18. maija dekrēts nav uzskatāms par šīs shēmas grozījumu, tomēr paziņotā atbalsta shēma 2001. gada 1. jūlijā ir kļuvusi par jaunu atbalsta shēmu.

| (18) | Šāda atbalsta shēma bija apstiprināta, ņemot vērā 1997. gadā Padomes pieņemtās vadlīnijas valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (3) (turpmāk “1997. gada zvejniecības vadlīnijas”). |
| --- | --- |

(18)

Šāda atbalsta shēma bija apstiprināta, ņemot vērā 1997. gadā Padomes pieņemtās vadlīnijas valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (3) (turpmāk “1997. gada zvejniecības vadlīnijas”).

| (19) | Minētās zvejniecības vadlīnijas 2001. gada 1. janvārī aizstāja ar vadlīnijām valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (4) (turpmāk “2001. gada zvejniecības vadlīnijas”). Ar 2000. gada 21. decembra vēstuli Komisija atbilstoši 2001. gada zvejniecības vadlīniju 3.2. punktam ierosināja dalībvalstīm attiecīgo pasākumu mehānisma ietvaros līdz 2001. gada 1. jūlijam grozīt zivsaimniecības jomā pastāvošās atbalsta shēmas. Dalībvalstis tika aicinātas līdz 2001. gada 1. martam rakstiski izteikt piekrišanu šim ierosinājumam. Tika arī norādīts, ka saskaņā ar minētā 3.2. punkta trešo daļu atbildes nesaņemšanas gadījumā Komisija uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts ierosinājumu ir pieņēmusi. Turklāt 2001. gada zvejniecības vadlīniju 3.4. punkts nosaka, ka jebkuru nelikumīgu atbalstu izvērtē saskaņā ar tām vadlīnijām, kuras piemērojamas brīdī, kad stājies spēkā administratīvais akts, ar kuru izveidots atbalsts. Itālija neatbildēja uz Komisijas 2000. gada 21. decembra vēstuli. Ar 2001. gada 7. maija vēstuli Komisija atgādināja Itālijai iepriekšminētās vēstules termiņus, norādot, ka no šā brīža Komisija noraidošas atbildes neesamību uzskatīs par piekrišanu tās ierosinājumam par attiecīgajiem pasākumiem. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Itālija ir pieņēmusi minēto ierosinājumu un ka pastāvošās atbalsta shēmas tiks grozītas līdz 2001. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(19)

Minētās zvejniecības vadlīnijas 2001. gada 1. janvārī aizstāja ar vadlīnijām valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (4) (turpmāk “2001. gada zvejniecības vadlīnijas”). Ar 2000. gada 21. decembra vēstuli Komisija atbilstoši 2001. gada zvejniecības vadlīniju 3.2. punktam ierosināja dalībvalstīm attiecīgo pasākumu mehānisma ietvaros līdz 2001. gada 1. jūlijam grozīt zivsaimniecības jomā pastāvošās atbalsta shēmas. Dalībvalstis tika aicinātas līdz 2001. gada 1. martam rakstiski izteikt piekrišanu šim ierosinājumam. Tika arī norādīts, ka saskaņā ar minētā 3.2. punkta trešo daļu atbildes nesaņemšanas gadījumā Komisija uzskatīs, ka attiecīgā dalībvalsts ierosinājumu ir pieņēmusi. Turklāt 2001. gada zvejniecības vadlīniju 3.4. punkts nosaka, ka jebkuru nelikumīgu atbalstu izvērtē saskaņā ar tām vadlīnijām, kuras piemērojamas brīdī, kad stājies spēkā administratīvais akts, ar kuru izveidots atbalsts. Itālija neatbildēja uz Komisijas 2000. gada 21. decembra vēstuli. Ar 2001. gada 7. maija vēstuli Komisija atgādināja Itālijai iepriekšminētās vēstules termiņus, norādot, ka no šā brīža Komisija noraidošas atbildes neesamību uzskatīs par piekrišanu tās ierosinājumam par attiecīgajiem pasākumiem. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Itālija ir pieņēmusi minēto ierosinājumu un ka pastāvošās atbalsta shēmas tiks grozītas līdz 2001. gada 1. jūlijam.

| (20) | Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru gadījumos, kad tiek īstenotas jaunas, dalībvalstu pieņemtas vadlīnijas, attiecīgo pasākumu īstenošanas rezultātā daļa pastāvošā atbalsta pārveidojas par jaunu atbalstu. Pastāvošās atbalsta shēmas ir jāpieskaņo attiecīgajiem pasākumiem vai jāpārveido par jaunām atbalsta shēmām, par kurām noteikti iepriekš ir jāinformē Komisija (5). |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru gadījumos, kad tiek īstenotas jaunas, dalībvalstu pieņemtas vadlīnijas, attiecīgo pasākumu īstenošanas rezultātā daļa pastāvošā atbalsta pārveidojas par jaunu atbalstu. Pastāvošās atbalsta shēmas ir jāpieskaņo attiecīgajiem pasākumiem vai jāpārveido par jaunām atbalsta shēmām, par kurām noteikti iepriekš ir jāinformē Komisija (5).

| (21) | Tādējādi noteikumi, kas ietilpst Itālijas pieņemtajās 2001. gada zvejniecības vadlīnijās, nosaka, ka ir jāatsauc iepriekš izsniegtās atļaujas tādam atbalstam, kas nav pielāgots minētajām vadlīnijām, un ka šāds atbalsts uzskatāms par jaunu atbalstu. Tieši šāds ir arī gadījums ar atbalstu kooperatīvu pārstrukturēšanai. 1997. gada zvejniecības vadlīnijas neietvēra nekādus īpašus noteikumus uzņēmumu pārstrukturēšanas atbalstam zvejniecības jomā; to 1.3. punkta pēdējās daļas pēdējā ievilkumā vienīgi bija minēts, ka katrā atsevišķā gadījumā tiks izvērtēts atbalsts darbībai, ja tas būs tieši saistīts ar pārstrukturēšanas plāniem. Turpretī 2001. gada zvejniecības vadlīniju 2.2.4. punktā bija iekļauti īpaši noteikumi atbalstam, kas piešķirams grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, un tie paredzēja piemērot tobrīd spēkā esošās pamatnostādnes valsts atbalstam grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) (turpmāk “1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(21)

Tādējādi noteikumi, kas ietilpst Itālijas pieņemtajās 2001. gada zvejniecības vadlīnijās, nosaka, ka ir jāatsauc iepriekš izsniegtās atļaujas tādam atbalstam, kas nav pielāgots minētajām vadlīnijām, un ka šāds atbalsts uzskatāms par jaunu atbalstu. Tieši šāds ir arī gadījums ar atbalstu kooperatīvu pārstrukturēšanai. 1997. gada zvejniecības vadlīnijas neietvēra nekādus īpašus noteikumus uzņēmumu pārstrukturēšanas atbalstam zvejniecības jomā; to 1.3. punkta pēdējās daļas pēdējā ievilkumā vienīgi bija minēts, ka katrā atsevišķā gadījumā tiks izvērtēts atbalsts darbībai, ja tas būs tieši saistīts ar pārstrukturēšanas plāniem. Turpretī 2001. gada zvejniecības vadlīniju 2.2.4. punktā bija iekļauti īpaši noteikumi atbalstam, kas piešķirams grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, un tie paredzēja piemērot tobrīd spēkā esošās pamatnostādnes valsts atbalstam grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) (turpmāk “1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnes”).

| (22) | Tātad, ņemot vērā to, ka saskaņā ar pirmo Itālijas vēstuli 2002. gada 17. oktobrī atbalsta pasākumi, kas paredzēti 2001. gada 18. oktobra dekrētā, ir īstenoti, tie ir kļuvuši par nelikumīga atbalsta pasākumiem laika posmā pēc 2001. gada 1. jūlija, kas bija noteikts kā beigu termiņš pastāvošo valsts atbalsta shēmu grozījumiem. |
| --- | --- |

(22)

Tātad, ņemot vērā to, ka saskaņā ar pirmo Itālijas vēstuli 2002. gada 17. oktobrī atbalsta pasākumi, kas paredzēti 2001. gada 18. oktobra dekrētā, ir īstenoti, tie ir kļuvuši par nelikumīga atbalsta pasākumiem laika posmā pēc 2001. gada 1. jūlija, kas bija noteikts kā beigu termiņš pastāvošo valsts atbalsta shēmu grozījumiem.

| (23) | Komisija uzsāka šīs nelikumīgās atbalsta shēmas prelimināru izvērtējumu, ņemot vērā gan 2001. gada, gan 2004. gada zvejniecības vadlīnijas. Saskaņā ar 2004. gada vadlīniju valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (7) (turpmāk “2004. gada zvejniecības vadlīnijas”) 5.3. punkta otro daļu šīs pamatnostādnes ir piemērojamas atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 2004. gada 1. novembri, savukārt atbalstam, kas piešķirts pirms šā datuma, ir piemērojamas 2001. gada vadlīnijas. |
| --- | --- |

(23)

Komisija uzsāka šīs nelikumīgās atbalsta shēmas prelimināru izvērtējumu, ņemot vērā gan 2001. gada, gan 2004. gada zvejniecības vadlīnijas. Saskaņā ar 2004. gada vadlīniju valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (7) (turpmāk “2004. gada zvejniecības vadlīnijas”) 5.3. punkta otro daļu šīs pamatnostādnes ir piemērojamas atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 2004. gada 1. novembri, savukārt atbalstam, kas piešķirts pirms šā datuma, ir piemērojamas 2001. gada vadlīnijas.

| (24) | Gan 2001. gada zvejniecības vadlīnijas (2.2.4. punkts), gan 2004. gada zvejniecības pamatnostādnes (4.1.2. punkts) nosaka, ka atbalsta pasākumi grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai ir izvērtējami saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Atbalstam, kas piešķirts līdz 2004. gada 9. oktobrim, tiek piemērotas 1999. gada pamatnostādnes, bet tam, kas piešķirts, sākot no 2004. gada 10. oktobra, tiek piemērotas 2004. gada Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (8) (turpmāk “2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Attiecībā uz uzņēmumiem, kuru galvenā darbības joma ir zveja jūrā, gan 2001. gada, gan 2004. gada zvejniecības vadlīnijas norādīja, ka šādu atbalstu var piešķirt vienīgi tad, ja Komisijai ir iesniegts plāns flotes kapacitātes samazināšanai. |
| --- | --- |

(24)

Gan 2001. gada zvejniecības vadlīnijas (2.2.4. punkts), gan 2004. gada zvejniecības pamatnostādnes (4.1.2. punkts) nosaka, ka atbalsta pasākumi grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai ir izvērtējami saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Atbalstam, kas piešķirts līdz 2004. gada 9. oktobrim, tiek piemērotas 1999. gada pamatnostādnes, bet tam, kas piešķirts, sākot no 2004. gada 10. oktobra, tiek piemērotas 2004. gada Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (8) (turpmāk “2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Attiecībā uz uzņēmumiem, kuru galvenā darbības joma ir zveja jūrā, gan 2001. gada, gan 2004. gada zvejniecības vadlīnijas norādīja, ka šādu atbalstu var piešķirt vienīgi tad, ja Komisijai ir iesniegts plāns flotes kapacitātes samazināšanai.

| (25) | Minētās zvejniecības vadlīnijas paredz, ka vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi var saņemt atbalstu pārstrukturēšanai. Kritēriji, pēc kuriem nosakāms, vai uzņēmums ir nonācis grūtībās, ir minēti 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 4. līdz 8. punktam un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 9. līdz 13. punktam. Komisija secināja, ka 1998. gada 10. februāra dekrēts neļauj nodrošināt šo kritēriju ievērošanu. Tātad no Itālijas piešķirtā atbalsta labumu varēja gūt arī tādi uzņēmumi, kas neatbilda minētajās pamatnostādnēs noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(25)

Minētās zvejniecības vadlīnijas paredz, ka vienīgi grūtībās nonākuši uzņēmumi var saņemt atbalstu pārstrukturēšanai. Kritēriji, pēc kuriem nosakāms, vai uzņēmums ir nonācis grūtībās, ir minēti 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 4. līdz 8. punktam un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 9. līdz 13. punktam. Komisija secināja, ka 1998. gada 10. februāra dekrēts neļauj nodrošināt šo kritēriju ievērošanu. Tātad no Itālijas piešķirtā atbalsta labumu varēja gūt arī tādi uzņēmumi, kas neatbilda minētajās pamatnostādnēs noteiktajiem kritērijiem.

| (26) | Turklāt Komisija secināja, ka tās rīcībā nav nekādas informācijas par to, ka būtu ievēroti konkrēti pārstrukturēšanas plānu īstenošanas kritēriji, kas uzskaitīti iepriekšminētajās pamatnostādnēs: kritēriji, kas saistīti ar atbalstu saņemošo kooperatīvu ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu (1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnes no 31. līdz 34. punktam un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnes no 34. līdz 37. punktam), kompensācijas pasākumu ierobežojumi gadījumos, ja labumu no atbalsta shēmas gūst vidējie uzņēmumi (2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 82. punkta b) apakšpunkts), vai nosacījumi par atbalsta saņēmēju pašu ieguldījumu uzņēmuma finanšu pārstrukturēšanā (1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkts). Tāpat Komisija konstatēja, ka attiecībā uz uzņēmumiem, kuru galvenā darbības joma ir zveja, Itālija nav iesniegusi nekādus plānus, kuru mērķis būtu flotes kapacitātes samazināšana. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt Komisija secināja, ka tās rīcībā nav nekādas informācijas par to, ka būtu ievēroti konkrēti pārstrukturēšanas plānu īstenošanas kritēriji, kas uzskaitīti iepriekšminētajās pamatnostādnēs: kritēriji, kas saistīti ar atbalstu saņemošo kooperatīvu ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu (1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnes no 31. līdz 34. punktam un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnes no 34. līdz 37. punktam), kompensācijas pasākumu ierobežojumi gadījumos, ja labumu no atbalsta shēmas gūst vidējie uzņēmumi (2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 82. punkta b) apakšpunkts), vai nosacījumi par atbalsta saņēmēju pašu ieguldījumu uzņēmuma finanšu pārstrukturēšanā (1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkts un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkts). Tāpat Komisija konstatēja, ka attiecībā uz uzņēmumiem, kuru galvenā darbības joma ir zveja, Itālija nav iesniegusi nekādus plānus, kuru mērķis būtu flotes kapacitātes samazināšana.

| (27) | Visu šo iemeslu dēļ Komisija nolēma uzsākt oficiālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(27)

Visu šo iemeslu dēļ Komisija nolēma uzsākt oficiālo izmeklēšanas procedūru.

4.   ITĀLIJAS APSVĒRUMI

| (28) | Pirmkārt, Itālija norāda, ka šādu atbalstu īstenojusi pilnīgi labticīgi. Pēc Itālijas domām, ar 2001. gada 18. maija dekrētu vienkārši tika pagarināts pasākums NN 24/98, kas jau iepriekš bija apstiprināts Kopienas līmenī. Itālija neuzskatīja to par nelikumīga atbalsta shēmu. Pretstatā tam Itālija apgalvo, ka Jūras zvejas un akvakultūras ģenerāldirekcija un reģioni, kuriem 2000. gadā tika nodota kompetence, nekādi nav paredzējuši īstenot pasākumus, pamatojoties uz šo dekrētu. |
| --- | --- |

(28)

Pirmkārt, Itālija norāda, ka šādu atbalstu īstenojusi pilnīgi labticīgi. Pēc Itālijas domām, ar 2001. gada 18. maija dekrētu vienkārši tika pagarināts pasākums NN 24/98, kas jau iepriekš bija apstiprināts Kopienas līmenī. Itālija neuzskatīja to par nelikumīga atbalsta shēmu. Pretstatā tam Itālija apgalvo, ka Jūras zvejas un akvakultūras ģenerāldirekcija un reģioni, kuriem 2000. gadā tika nodota kompetence, nekādi nav paredzējuši īstenot pasākumus, pamatojoties uz šo dekrētu.

| (29) | Itālija ziņo, ka minētās atbalsta shēmas īstenošanai ir noteikti stingri kritēriji. Ir noteikta prasība, ka atbalsta saņēmējam ir jāpiedalās ar ievērojamu ieguldījumu, lai nodrošinātu, ka atbalsts nepārsniedz to minimumu, kas vajadzīgs uzņēmuma ienesīguma atjaunošanai, maksimāli ierobežojot konkurences kropļošanu. Itālija piebilst, ka liela daļa atbalsta ir saistīta ar apmācības un tehnoloģisku jauninājumu programmām; turklāt vairāk nekā puse izmaksāto līdzekļu bijuši nevis bezatmaksas dotācijas, bet gan ilgtermiņa aizdevumi ar īpašu garantiju režīmu, un uz tiem attiecas atmaksas pienākums. Turklāt atbalsta intensitātes aprēķins parādītu, ka tā ir krietni zem de minimis atbalsta augšējās robežas. |
| --- | --- |

(29)

Itālija ziņo, ka minētās atbalsta shēmas īstenošanai ir noteikti stingri kritēriji. Ir noteikta prasība, ka atbalsta saņēmējam ir jāpiedalās ar ievērojamu ieguldījumu, lai nodrošinātu, ka atbalsts nepārsniedz to minimumu, kas vajadzīgs uzņēmuma ienesīguma atjaunošanai, maksimāli ierobežojot konkurences kropļošanu. Itālija piebilst, ka liela daļa atbalsta ir saistīta ar apmācības un tehnoloģisku jauninājumu programmām; turklāt vairāk nekā puse izmaksāto līdzekļu bijuši nevis bezatmaksas dotācijas, bet gan ilgtermiņa aizdevumi ar īpašu garantiju režīmu, un uz tiem attiecas atmaksas pienākums. Turklāt atbalsta intensitātes aprēķins parādītu, ka tā ir krietni zem de minimis atbalsta augšējās robežas.

| (30) | Tāpat skrupulozi tiek ievērots neatkārtošanās princips. Šāda atbalsta mērķis saskaņā ar pārstrukturēšanas vadlīnijās noteikto ir ļaut atbalsta saņēmējiem segt izmaksas pēc ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas. Saskaņā ar Itālijas viedokli, šāda pārstrukturēšanas atbalsta shēma ļauj veicināt ekonomiskās darbības izaugsmi, netraucējot tirdzniecībai pretēji kopējām interesēm, atbilstoši minētajās pamatnostādnēs noteiktajam: uzņēmumu atveseļošana pieņemamā laika posmā, konkurences kropļojumu novēršana, atbalsta proporcionalitāte, maksājumu veikšana atkarībā no tā, cik tālu īstenots ieinteresētā uzņēmuma pārstrukturēšanas plāns, šā plāna īstenošanas kontrole. |
| --- | --- |

(30)

Tāpat skrupulozi tiek ievērots neatkārtošanās princips. Šāda atbalsta mērķis saskaņā ar pārstrukturēšanas vadlīnijās noteikto ir ļaut atbalsta saņēmējiem segt izmaksas pēc ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanas. Saskaņā ar Itālijas viedokli, šāda pārstrukturēšanas atbalsta shēma ļauj veicināt ekonomiskās darbības izaugsmi, netraucējot tirdzniecībai pretēji kopējām interesēm, atbilstoši minētajās pamatnostādnēs noteiktajam: uzņēmumu atveseļošana pieņemamā laika posmā, konkurences kropļojumu novēršana, atbalsta proporcionalitāte, maksājumu veikšana atkarībā no tā, cik tālu īstenots ieinteresētā uzņēmuma pārstrukturēšanas plāns, šā plāna īstenošanas kontrole.

| (31) | Itālija savu apsvērumu izklāstu nobeidz, atsaucoties uz Komisijas 2006. gada 9. marta paziņojumu par zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (turpmāk “2006. gada 9. marta paziņojums”) (9), un norāda, ka lejupslīdi zivsaimniecības nozarē ir pastiprinājis straujais degvielas cenu kāpums. Turklāt daudzu sugu nozvejoto zivju cenu kāpums neatbilda ražošanas izmaksu kāpumam. Šo iemeslu dēļ Itālija uzskata, ka ir nepieciešams saglabāt šo pasākumu kopumu, kuru vienīgais mērķis ir atbalstīt grūtībās nonākušu ekonomikas nozari. |
| --- | --- |

(31)

Itālija savu apsvērumu izklāstu nobeidz, atsaucoties uz Komisijas 2006. gada 9. marta paziņojumu par zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (turpmāk “2006. gada 9. marta paziņojums”) (9), un norāda, ka lejupslīdi zivsaimniecības nozarē ir pastiprinājis straujais degvielas cenu kāpums. Turklāt daudzu sugu nozvejoto zivju cenu kāpums neatbilda ražošanas izmaksu kāpumam. Šo iemeslu dēļ Itālija uzskata, ka ir nepieciešams saglabāt šo pasākumu kopumu, kuru vienīgais mērķis ir atbalstīt grūtībās nonākušu ekonomikas nozari.

5.   VĒRTĒJUMS

5.1.   Nelikumīga valsts atbalsta pastāvēšana

| (32) | Komisija norāda, ka šāda atbalsta shēma, kuras mērķis ir finansēt tādu noteiktas kategorijas uzņēmumu pārstrukturēšanu, kuri darbojas noteiktā nozarē, sniedz finansiālu labumu šādiem uzņēmumiem. Ņemot vērā, ka atbalsta saņēmējuzņēmumu produkcija tiek pārdota kopējā tirgū, minētā atbalsta shēma nostiprina viņu pozīcijas gan Itālijas tirgū attiecībā pret citu dalībvalstu uzņēmumiem, kuri grib iepludināt savus ražojumus šajā tirgū, gan citu dalībvalstu tirgos attiecībā pret uzņēmumiem, kas šajos tirgos pārdod savus ražojumus. |
| --- | --- |

(32)

Komisija norāda, ka šāda atbalsta shēma, kuras mērķis ir finansēt tādu noteiktas kategorijas uzņēmumu pārstrukturēšanu, kuri darbojas noteiktā nozarē, sniedz finansiālu labumu šādiem uzņēmumiem. Ņemot vērā, ka atbalsta saņēmējuzņēmumu produkcija tiek pārdota kopējā tirgū, minētā atbalsta shēma nostiprina viņu pozīcijas gan Itālijas tirgū attiecībā pret citu dalībvalstu uzņēmumiem, kuri grib iepludināt savus ražojumus šajā tirgū, gan citu dalībvalstu tirgos attiecībā pret uzņēmumiem, kas šajos tirgos pārdod savus ražojumus.

| (33) | Turklāt no minētās atbalsta shēmas labumu gūst noteiktas ekonomikas nozares uzņēmumi. Ņemot vērā, ka šās atbalsta shēmas īstenošanai nepieciešamie līdzekļi ir valsts līdzekļi, šī shēma ir valsts atbalsta shēma EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt no minētās atbalsta shēmas labumu gūst noteiktas ekonomikas nozares uzņēmumi. Ņemot vērā, ka šās atbalsta shēmas īstenošanai nepieciešamie līdzekļi ir valsts līdzekļi, šī shēma ir valsts atbalsta shēma EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (34) | Apsvērumi, ko Itālija izteica Komisijai, atbildot uz oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, neapstrīd to, ka minētā valsts atbalsta shēma kvalificēta kā nelikumīgs atbalsts. Neatkarīgi no tā, kā tiek interpretēti Itālijas apsvērumi, Komisija norāda, ka jebkurā gadījumā minētā atbalsta shēma atbilst tās atbalsta shēmas atjaunošanai, kura tika izveidota ar 1998. gada 10. februāra dekrētu un kuru Komisija izvērtēja un apstiprināja ar numuru NN 24/98. Kā norādīts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, šāda atjaunošana atbilst jaunas atbalsta shēmas īstenošanai, proti, nelikumīgas atbalsta shēmas īstenošanai. Tas, ka mainījusies valsts iestāde, kura īsteno šo atbalsta shēmu, nekādi neietekmē atbalsta raksturu un kvalifikāciju, ko tam varētu piešķirt Komisija; nav nozīmes tam, vai minētā atbalsta shēma, kas balstās uz 1998. gada 1. februāra dekrētu, ir atjaunota ar 2001. gada 18. maija dekrētu, vai arī to ir atjaunojuši reģioni, pamatojoties uz citiem, Komisijai nezināmiem rīkojumiem. |
| --- | --- |

(34)

Apsvērumi, ko Itālija izteica Komisijai, atbildot uz oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, neapstrīd to, ka minētā valsts atbalsta shēma kvalificēta kā nelikumīgs atbalsts. Neatkarīgi no tā, kā tiek interpretēti Itālijas apsvērumi, Komisija norāda, ka jebkurā gadījumā minētā atbalsta shēma atbilst tās atbalsta shēmas atjaunošanai, kura tika izveidota ar 1998. gada 10. februāra dekrētu un kuru Komisija izvērtēja un apstiprināja ar numuru NN 24/98. Kā norādīts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, šāda atjaunošana atbilst jaunas atbalsta shēmas īstenošanai, proti, nelikumīgas atbalsta shēmas īstenošanai. Tas, ka mainījusies valsts iestāde, kura īsteno šo atbalsta shēmu, nekādi neietekmē atbalsta raksturu un kvalifikāciju, ko tam varētu piešķirt Komisija; nav nozīmes tam, vai minētā atbalsta shēma, kas balstās uz 1998. gada 1. februāra dekrētu, ir atjaunota ar 2001. gada 18. maija dekrētu, vai arī to ir atjaunojuši reģioni, pamatojoties uz citiem, Komisijai nezināmiem rīkojumiem.

| (35) | Turklāt, kā noteikts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, pieņemot, ka minētā atbalsta shēma, kā to apgalvoja Itālijas iestādes, ir jau pastāvoša atbalsta shēma un 2001. gada 18. maija dekrēts nav uzskatāms par šīs shēmas labojumu, Komisija uzskata, ka tā ir kļuvusi par jaunu atbalsta shēmu 2001. gada 1. jūlijā, kad pēc jauno, sākot ar 2001. gada 1. janvāri piemērojamo zvejniecības vadlīniju pieņemšanas, pastāvošās atbalsta shēmas, kas nebija pielāgotas šīm vadlīnijām, vairs nedrīkstēja atsaukties uz iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, un tās vajadzēja pārveidot par jaunām atbalsta shēmām, par kurām obligāti jāinformē Komisija. Saskaņā ar 2001. gada zvejniecības vadlīniju 3.2. punktu Komisija ar 2000. gada 21. decembra vēstuli dalībvalstīm ierosināja pārveidot zivsaimniecības nozarē pastāvošās atbalsta shēmas atbilstoši nepieciešamo pasākumu mehānismam līdz 2001. gada 1. jūlijam, norādot, ka atbildes nesaņemšanas gadījumā tiks uzskatīts, ka attiecīgā dalībvalsts ierosinājumu ir pieņēmusi. Itālija neatbildēja nedz uz 2000. gada 21. decembra Komisijas vēstuli, nedz uz 2001. gada 7. maija atgādinājumu, ar kuru Itālija tika informēta, ka sākot no šā brīža noraidošas atbildes neesamību Komisija uzskatīs par piekrišanu ierosinājumam par nepieciešamajiem pasākumiem. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Itālija ir piekritusi minētajam ierosinājumam un ka pastāvošās atbalsta shēmas tiks pārveidotas līdz 2001. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(35)

Turklāt, kā noteikts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, pieņemot, ka minētā atbalsta shēma, kā to apgalvoja Itālijas iestādes, ir jau pastāvoša atbalsta shēma un 2001. gada 18. maija dekrēts nav uzskatāms par šīs shēmas labojumu, Komisija uzskata, ka tā ir kļuvusi par jaunu atbalsta shēmu 2001. gada 1. jūlijā, kad pēc jauno, sākot ar 2001. gada 1. janvāri piemērojamo zvejniecības vadlīniju pieņemšanas, pastāvošās atbalsta shēmas, kas nebija pielāgotas šīm vadlīnijām, vairs nedrīkstēja atsaukties uz iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, un tās vajadzēja pārveidot par jaunām atbalsta shēmām, par kurām obligāti jāinformē Komisija. Saskaņā ar 2001. gada zvejniecības vadlīniju 3.2. punktu Komisija ar 2000. gada 21. decembra vēstuli dalībvalstīm ierosināja pārveidot zivsaimniecības nozarē pastāvošās atbalsta shēmas atbilstoši nepieciešamo pasākumu mehānismam līdz 2001. gada 1. jūlijam, norādot, ka atbildes nesaņemšanas gadījumā tiks uzskatīts, ka attiecīgā dalībvalsts ierosinājumu ir pieņēmusi. Itālija neatbildēja nedz uz 2000. gada 21. decembra Komisijas vēstuli, nedz uz 2001. gada 7. maija atgādinājumu, ar kuru Itālija tika informēta, ka sākot no šā brīža noraidošas atbildes neesamību Komisija uzskatīs par piekrišanu ierosinājumam par nepieciešamajiem pasākumiem. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Itālija ir piekritusi minētajam ierosinājumam un ka pastāvošās atbalsta shēmas tiks pārveidotas līdz 2001. gada 1. jūlijam.

| (36) | Tāpēc saskaņā ar 2001. gada zvejniecības vadlīniju noteikumiem, ko pieņēmusi Itālija, dažiem atbalstiem ir atcelta iepriekš piešķirtā atļauja, un tie ir kvalificēti kā jauns atbalsts. Tieši šāda situācija ir gadījumā ar atbalstu kooperatīvu pārstrukturēšanai. Patiesi, atšķirībā no 1997. gada zvejniecības vadlīnijām 2001. gada zvejniecības vadlīniju 2.2.4. punktā bija iekļauti īpaši noteikumi par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas paredzēja 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu piemērošanu. |
| --- | --- |

(36)

Tāpēc saskaņā ar 2001. gada zvejniecības vadlīniju noteikumiem, ko pieņēmusi Itālija, dažiem atbalstiem ir atcelta iepriekš piešķirtā atļauja, un tie ir kvalificēti kā jauns atbalsts. Tieši šāda situācija ir gadījumā ar atbalstu kooperatīvu pārstrukturēšanai. Patiesi, atšķirībā no 1997. gada zvejniecības vadlīnijām 2001. gada zvejniecības vadlīniju 2.2.4. punktā bija iekļauti īpaši noteikumi par grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanu un pārstrukturēšanu, kas paredzēja 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu piemērošanu.

| (37) | Tādējādi, kā secināts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, minētā valsts atbalsta shēma attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts pēc 2001. gada 1. jūlija, noteikti ir jauna atbalsta shēma, pirms kuras īstenošanas Itālijas pienākums bija informēt Komisiju. |
| --- | --- |

(37)

Tādējādi, kā secināts lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, minētā valsts atbalsta shēma attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts pēc 2001. gada 1. jūlija, noteikti ir jauna atbalsta shēma, pirms kuras īstenošanas Itālijas pienākums bija informēt Komisiju.

5.2.   Saderība ar kopējo tirgu

| (38) | Minēto shēmu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu vienīgi tad, ja uz to var attiecināt kādu no EK līguma paredzētajiem izņēmumiem. Tā kā no minētās shēmas labumu gūst zvejniecības un akvakultūras nozares uzņēmumi, tā ir izskatāma, ņemot vērā vadlīnijas valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā. Paliek spēkā analīze, kas izklāstīta lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(38)

Minēto shēmu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu vienīgi tad, ja uz to var attiecināt kādu no EK līguma paredzētajiem izņēmumiem. Tā kā no minētās shēmas labumu gūst zvejniecības un akvakultūras nozares uzņēmumi, tā ir izskatāma, ņemot vērā vadlīnijas valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā. Paliek spēkā analīze, kas izklāstīta lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

| (39) | Pasākums ir skaidri raksturots kā atbalsta shēma uzņēmu pārstrukturēšanai, īstenojot atbalsta saņēmējuzņēmumu pārstrukturēšanas plānus. 1998. gada 10. februāra dekrētā iekļautais attiecināmo izdevumu saraksts liecina, ka darbības, kas var pretendēt uz finansējumu, patiešām atbilst darbībām, kas ļauj pārstrukturēt uzņēmumus, kurš gūs atbalstu. Šādas izmaksas atbilst investīcijām vai uzņēmumu finansiālajām vai darbības izmaksām. Runa ir par izdevumiem, kurus var droši saistīt ar atbalstīto uzņēmumu darbības pārorientēšanu vai ar to pielāgošanu jauniem ekonomiskajiem apstākļiem ar mērķi atjaunot to ekonomisko un finanšu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(39)

Pasākums ir skaidri raksturots kā atbalsta shēma uzņēmu pārstrukturēšanai, īstenojot atbalsta saņēmējuzņēmumu pārstrukturēšanas plānus. 1998. gada 10. februāra dekrētā iekļautais attiecināmo izdevumu saraksts liecina, ka darbības, kas var pretendēt uz finansējumu, patiešām atbilst darbībām, kas ļauj pārstrukturēt uzņēmumus, kurš gūs atbalstu. Šādas izmaksas atbilst investīcijām vai uzņēmumu finansiālajām vai darbības izmaksām. Runa ir par izdevumiem, kurus var droši saistīt ar atbalstīto uzņēmumu darbības pārorientēšanu vai ar to pielāgošanu jauniem ekonomiskajiem apstākļiem ar mērķi atjaunot to ekonomisko un finanšu rentabilitāti.

| (40) | Tātad ir lietderīgi analizēt minēto atbalsta shēmu, ņemot vērā noteikumus, kas ietverti zvejniecības vadlīnijās un pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(40)

Tātad ir lietderīgi analizēt minēto atbalsta shēmu, ņemot vērā noteikumus, kas ietverti zvejniecības vadlīnijās un pamatnostādnēs.

| (41) | Gan 2001. gada zvejniecības vadlīnijas (2.2.4. punkts), gan 2004. gada zvejniecības pamatnostādnes (4.1.2. punkts) nosaka, ka atbalstu, kas paredzēts grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, jāizvērtē saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Gadījumā, ja atbalsts tiktu sniegts vēl pēc 2008. gada 1. aprīļa, kas ir iespējams, jo šī atbalsta shēma ir izveidota bez laika ierobežojuma (sk. 2. apsvērumu iepriekš), uz to attiecināmas 2008. gadā pieņemtās vadlīnijas valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (10) (turpmāk “2008. gada zvejniecības vadlīnijas”), kuras tieši tāpat atsaucas uz pārstrukturēšanas vadlīnijām. Atbalstam, kas sniegts līdz 2004. gada 9. oktobrim, piemērojamas 1999. gada pārstrukturēšanas vadlīnijas, bet atbalstam, kas piešķirts no 2004. gada 10. oktobra, piemērojamas 2004. gada pārstrukturēšanas vadlīnijas. Ir svarīgi arī atgādināt, ka attiecībā uz konkrēto gadījumu, kad uzņēmumu galvenā darbības joma ir zveja jūrā, zvejniecības pamatnostādnēs ir piebilde, ka šādu valsts atbalstu var piešķirt vienīgi tad, ja Komisijai iesniegts plāns par flotes kapacitātes samazināšanu. |
| --- | --- |

(41)

Gan 2001. gada zvejniecības vadlīnijas (2.2.4. punkts), gan 2004. gada zvejniecības pamatnostādnes (4.1.2. punkts) nosaka, ka atbalstu, kas paredzēts grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, jāizvērtē saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Gadījumā, ja atbalsts tiktu sniegts vēl pēc 2008. gada 1. aprīļa, kas ir iespējams, jo šī atbalsta shēma ir izveidota bez laika ierobežojuma (sk. 2. apsvērumu iepriekš), uz to attiecināmas 2008. gadā pieņemtās vadlīnijas valsts atbalsta vērtēšanai zvejniecības un akvakultūras jomā (10) (turpmāk “2008. gada zvejniecības vadlīnijas”), kuras tieši tāpat atsaucas uz pārstrukturēšanas vadlīnijām. Atbalstam, kas sniegts līdz 2004. gada 9. oktobrim, piemērojamas 1999. gada pārstrukturēšanas vadlīnijas, bet atbalstam, kas piešķirts no 2004. gada 10. oktobra, piemērojamas 2004. gada pārstrukturēšanas vadlīnijas. Ir svarīgi arī atgādināt, ka attiecībā uz konkrēto gadījumu, kad uzņēmumu galvenā darbības joma ir zveja jūrā, zvejniecības pamatnostādnēs ir piebilde, ka šādu valsts atbalstu var piešķirt vienīgi tad, ja Komisijai iesniegts plāns par flotes kapacitātes samazināšanu.

| (42) | Tādējādi ir lietderīgi vispirms izvērtēt, vai minētās atbalsta shēmas īstenošanas nosacījumi atbilst tiem, kas noteikti pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(42)

Tādējādi ir lietderīgi vispirms izvērtēt, vai minētās atbalsta shēmas īstenošanas nosacījumi atbilst tiem, kas noteikti pārstrukturēšanas pamatnostādnēs.

| (43) | Pirmkārt, pārstrukturēšanas pamatnostādnes paredz, ka no pārstrukturēšanas atbalsta labumu var gūt tikai grūtībās nonākuši uzņēmumi, kas atbilst kritērijiem, kuri uzskaitīti 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 4. līdz 9. punktam un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 9. līdz 13. punktam. Šie noteikumi nosaka stingrus kritērijus, atbilstoši kuriem uzņēmums ir kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums. Saskaņā ar 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 5. punktu un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punktu gadījumos, kad runa ir par sabiedrību ar ierobežotu atbildību, uzņēmumu var atzīt par grūtībās nonākušu, ja tas ir zaudējis vairāk par pusi no statūtkapitāla un vismaz ceturtā daļa šā statūtkapitāla ir zaudēta pēdējo divpadsmit mēnešu laikā, vai arī gadījumos, kad runa ir par visu citu veidu uzņēmumiem, tam ir jāatbilst apstākļiem, saskaņā ar kuriem piemēro kolektīvās maksātnespējas procedūras. 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktā norādīts arī tas, ka papildus šiem kritērijiem uzņēmumu var atzīt par grūtībās nonākušu, ja tam ir parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, finansiālo izdevumu pieaugums utt. (saskaņā ar 18. punktu dalībvalstis var ņemt vērā šādu kritēriju attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu, kas valsts atbalsta shēmas ietvaros tiek piešķirts zivsaimniecības jomas uzņēmumiem). |
| --- | --- |

(43)

Pirmkārt, pārstrukturēšanas pamatnostādnes paredz, ka no pārstrukturēšanas atbalsta labumu var gūt tikai grūtībās nonākuši uzņēmumi, kas atbilst kritērijiem, kuri uzskaitīti 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 4. līdz 9. punktam un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 9. līdz 13. punktam. Šie noteikumi nosaka stingrus kritērijus, atbilstoši kuriem uzņēmums ir kvalificējams kā grūtībās nonācis uzņēmums. Saskaņā ar 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 5. punktu un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punktu gadījumos, kad runa ir par sabiedrību ar ierobežotu atbildību, uzņēmumu var atzīt par grūtībās nonākušu, ja tas ir zaudējis vairāk par pusi no statūtkapitāla un vismaz ceturtā daļa šā statūtkapitāla ir zaudēta pēdējo divpadsmit mēnešu laikā, vai arī gadījumos, kad runa ir par visu citu veidu uzņēmumiem, tam ir jāatbilst apstākļiem, saskaņā ar kuriem piemēro kolektīvās maksātnespējas procedūras. 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktā norādīts arī tas, ka papildus šiem kritērijiem uzņēmumu var atzīt par grūtībās nonākušu, ja tam ir parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazināšanās, finansiālo izdevumu pieaugums utt. (saskaņā ar 18. punktu dalībvalstis var ņemt vērā šādu kritēriju attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu, kas valsts atbalsta shēmas ietvaros tiek piešķirts zivsaimniecības jomas uzņēmumiem).

| (44) | Komisija norāda, ka 1998. gada 10. februāra dekrētā nav minēti nekādi šāda vai citāda veida kritēriji. Tādējādi no Itālijas piešķirtā atbalsta labumu var gūt uzņēmumi, kas neatbilst kritērijiem, kuri uzskaitīti minētajās pamatnostādnēs, un kas attiecīgi var nebūt grūtībās nonākuši uzņēmumi. |
| --- | --- |

(44)

Komisija norāda, ka 1998. gada 10. februāra dekrētā nav minēti nekādi šāda vai citāda veida kritēriji. Tādējādi no Itālijas piešķirtā atbalsta labumu var gūt uzņēmumi, kas neatbilst kritērijiem, kuri uzskaitīti minētajās pamatnostādnēs, un kas attiecīgi var nebūt grūtībās nonākuši uzņēmumi.

| (45) | Otrkārt, ņemot vērā, ka minētā atbalsta shēma attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, saskaņā ar 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 67. punkta a) apakšpunktu ir piemērojami kritēriji, kas noteikti iepriekšminētajās pamatnostādnēs no 31. līdz 34. punktam. Tie paši nosacījumi, piemērojot 82. punkta a) apakšpunktu, ir atrodami 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 34. līdz 37. punktam. Saskaņā ar šiem noteikumiem pārstrukturēšanas plānam ir jāļauj pieņemamā laika posmā un pamatojoties uz reālistiskām aplēsēm atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma grūtības un jāpiedāvā tādi pārveidojumi, kas uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas ļautu segt visas tā izmaksas; atbalstu piešķirt ir iespējams vienīgi tad, ja iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā ir iekļauts šo elementu kopums. |
| --- | --- |

(45)

Otrkārt, ņemot vērā, ka minētā atbalsta shēma attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, saskaņā ar 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 67. punkta a) apakšpunktu ir piemērojami kritēriji, kas noteikti iepriekšminētajās pamatnostādnēs no 31. līdz 34. punktam. Tie paši nosacījumi, piemērojot 82. punkta a) apakšpunktu, ir atrodami 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 34. līdz 37. punktam. Saskaņā ar šiem noteikumiem pārstrukturēšanas plānam ir jāļauj pieņemamā laika posmā un pamatojoties uz reālistiskām aplēsēm atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju, jāapraksta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma grūtības un jāpiedāvā tādi pārveidojumi, kas uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas ļautu segt visas tā izmaksas; atbalstu piešķirt ir iespējams vienīgi tad, ja iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā ir iekļauts šo elementu kopums.

| (46) | Komisija norāda, ka Itālija nav izveidojusi nevienu procedūru, kas ļautu pārliecināties, vai minētie nosacījumi ir ievēroti. Informācijā, kas tika sniegta, atbildot uz oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, ir ietvertas vienīgi atsauces uz 1998. gada 10. februāra dekrētā ietvertajiem vispārīgajiem nosacījumiem par šāda atbalsta sniegšanu. Taču šie nosacījumi nenosaka objektīvus kritērijus, kas ļautu pārliecināties, ka attiecīgo uzņēmumu individuālie pārstrukturēšanas plāni patiešām ir izveidoti saskaņā ar šādiem principiem. Tātad nepastāv nekādas garantijas, ka tiek ievēroti nosacījumi, ka noteikti 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 31. līdz 34. punktam un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 34. līdz 37. punktam. |
| --- | --- |

(46)

Komisija norāda, ka Itālija nav izveidojusi nevienu procedūru, kas ļautu pārliecināties, vai minētie nosacījumi ir ievēroti. Informācijā, kas tika sniegta, atbildot uz oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, ir ietvertas vienīgi atsauces uz 1998. gada 10. februāra dekrētā ietvertajiem vispārīgajiem nosacījumiem par šāda atbalsta sniegšanu. Taču šie nosacījumi nenosaka objektīvus kritērijus, kas ļautu pārliecināties, ka attiecīgo uzņēmumu individuālie pārstrukturēšanas plāni patiešām ir izveidoti saskaņā ar šādiem principiem. Tātad nepastāv nekādas garantijas, ka tiek ievēroti nosacījumi, ka noteikti 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 31. līdz 34. punktam un 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēs no 34. līdz 37. punktam.

| (47) | Treškārt, saskaņā ar 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. un 41. punktu, kas attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, piemērojot šo pašu pamatnostādņu 67. punkta c) apakšpunktu, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem resursiem, lai atbalstu samazinātu līdz minimumam. Tas pats princips ir izklāstīts 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. un 44. punktā, kuri piemērojami, ņemot vērā 82. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(47)

Treškārt, saskaņā ar 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. un 41. punktu, kas attiecas uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, piemērojot šo pašu pamatnostādņu 67. punkta c) apakšpunktu, atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem resursiem, lai atbalstu samazinātu līdz minimumam. Tas pats princips ir izklāstīts 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. un 44. punktā, kuri piemērojami, ņemot vērā 82. punkta c) apakšpunktu.

| (48) | Saskaņā ar 1998. gada 10. februāra dekrētu atbalsts tiek piešķirts kā neatmaksājams finansējums, nepārsniedzot 40 % attiecināmo izdevumu, vai kā aizdevums ar samazinātu likmi, nepārsniedzot 85 % šādu izdevumu. Nepastāv dalījums atkarībā no dažādiem attiecināmo izdevumu veidiem (sk. iepriekš 2. daļu “Apraksts”). Komisija no tā secina, ka šo ieguldījumu var saistīt ar jebkuru no uzskaitītajiem izdevumiem, piemēram, iekārtu modernizāciju, ar nepilnīgi nolietotiem pamatlīdzekļiem saistītu zaudējumu segšanu, parādu atmaksu utt. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar 1998. gada 10. februāra dekrētu atbalsts tiek piešķirts kā neatmaksājams finansējums, nepārsniedzot 40 % attiecināmo izdevumu, vai kā aizdevums ar samazinātu likmi, nepārsniedzot 85 % šādu izdevumu. Nepastāv dalījums atkarībā no dažādiem attiecināmo izdevumu veidiem (sk. iepriekš 2. daļu “Apraksts”). Komisija no tā secina, ka šo ieguldījumu var saistīt ar jebkuru no uzskaitītajiem izdevumiem, piemēram, iekārtu modernizāciju, ar nepilnīgi nolietotiem pamatlīdzekļiem saistītu zaudējumu segšanu, parādu atmaksu utt.

| (49) | Tātad ir iespējams, ka daži atbalsta saņēmēji ir devuši ievērojamu ieguldījumu, īstenojot attiecīgo pārstrukturēšanas plānu. Tomēr Komisija norāda, ka Itālija nav noteikusi nekādus kritērijus, kas ļautu piešķiramā atbalsta apmēru pieskaņot atkarībā no katra atbalsta saņēmēja paša ieguldījuma. Vienīgais 1998. gada 10. februāra dekrētā pastāvošais kritērijs ir palīdzības lūgumu saņemšanas secības kritērijs. Šo apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka Itālija šajā atbalsta shēmā nav noteikusi nekādas procedūras, kas ļautu pārliecināties, vai atbilstoši nosacījumiem atbalsta saņēmēji dod pietiekamu ieguldījumu no pašu līdzekļiem un vai atbalsts ir samazināts līdz minimumam. Tātad faktiski ir iespējams, ka daži atbalsta saņēmēji šos nosacījumus nav ievērojuši. |
| --- | --- |

(49)

Tātad ir iespējams, ka daži atbalsta saņēmēji ir devuši ievērojamu ieguldījumu, īstenojot attiecīgo pārstrukturēšanas plānu. Tomēr Komisija norāda, ka Itālija nav noteikusi nekādus kritērijus, kas ļautu piešķiramā atbalsta apmēru pieskaņot atkarībā no katra atbalsta saņēmēja paša ieguldījuma. Vienīgais 1998. gada 10. februāra dekrētā pastāvošais kritērijs ir palīdzības lūgumu saņemšanas secības kritērijs. Šo apsvērumu dēļ Komisija uzskata, ka Itālija šajā atbalsta shēmā nav noteikusi nekādas procedūras, kas ļautu pārliecināties, vai atbilstoši nosacījumiem atbalsta saņēmēji dod pietiekamu ieguldījumu no pašu līdzekļiem un vai atbalsts ir samazināts līdz minimumam. Tātad faktiski ir iespējams, ka daži atbalsta saņēmēji šos nosacījumus nav ievērojuši.

| (50) | Ceturtkārt, saskaņā ar 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 67. punkta b) apakšpunktu kompensācijas pasākumi, kas veicami, lai novērstu nevēlamus konkurences izkropļojumus, un aprakstīti minētajās pamatnostādnēs no 35. līdz 39. punktam, nav piemērojami attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Turpretī saskaņā ar 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 82. punkta b) apakšpunktu šāda veida pasākumi, kas aprakstīti minētajās pamatnostādnēs no 38. līdz 42. punktam, ir veicami, ja atbalstu saņem vidējais uzņēmums. Komisija norāda, ka Itālija nav paredzējusi šāda veida kompensācijas pasākumu veikšanu, kad no šīs atbalsta shēmas labumu gūst vidējais uzņēmums. |
| --- | --- |

(50)

Ceturtkārt, saskaņā ar 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 67. punkta b) apakšpunktu kompensācijas pasākumi, kas veicami, lai novērstu nevēlamus konkurences izkropļojumus, un aprakstīti minētajās pamatnostādnēs no 35. līdz 39. punktam, nav piemērojami attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Turpretī saskaņā ar 2004. gada pārstrukturēšanas pamatnostādņu 82. punkta b) apakšpunktu šāda veida pasākumi, kas aprakstīti minētajās pamatnostādnēs no 38. līdz 42. punktam, ir veicami, ja atbalstu saņem vidējais uzņēmums. Komisija norāda, ka Itālija nav paredzējusi šāda veida kompensācijas pasākumu veikšanu, kad no šīs atbalsta shēmas labumu gūst vidējais uzņēmums.

| (51) | Visbeidzot, gadījumos, kad no šīs atbalsta shēmas labumu gūst kooperatīvi, kuru galvenais darbības veids ir zveja, Itālija nav iesniegusi nekādus plānus par flotes kapacitātes samazināšanu, kā pieprasīts 2001. gada zvejniecības pamatnostādņu 2.2.5. punktā, 2004. gada zvejniecības pamatnostādņu 4.1.2. punktā, kā arī 2008. gada zvejniecības pamatnostādņu 4.2. punktā. |
| --- | --- |

(51)

Visbeidzot, gadījumos, kad no šīs atbalsta shēmas labumu gūst kooperatīvi, kuru galvenais darbības veids ir zveja, Itālija nav iesniegusi nekādus plānus par flotes kapacitātes samazināšanu, kā pieprasīts 2001. gada zvejniecības pamatnostādņu 2.2.5. punktā, 2004. gada zvejniecības pamatnostādņu 4.1.2. punktā, kā arī 2008. gada zvejniecības pamatnostādņu 4.2. punktā.

| (52) | Turklāt Komisija norāda Itālijai, ka 2006. gada 6. marta paziņojums nav mainījis pārstrukturēšanas atbalsta shēmām piemērojamos kritērijus un nosacījumus. Komisijas nolūks bija aicināt dalībvalstis izmantot dažus instrumentus to grūtību novēršanai, kas pastāv zivsaimniecības nozarē. Starp Komisijas ieteiktajiem instrumentiem patiešām minēta dalībvalstu iespēja izveidot atbalsta shēmas glābšanai un pārstrukturēšanai. Šajā paziņojumā Komisija vēlējās precizēt, kā piemērojamas pārstrukturēšanas pamatnostādnes, bet nekad nav minējusi iespēju no tām atkāpties. Minētās pamatnostādnes joprojām ir pilnībā piemērojamas. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt Komisija norāda Itālijai, ka 2006. gada 6. marta paziņojums nav mainījis pārstrukturēšanas atbalsta shēmām piemērojamos kritērijus un nosacījumus. Komisijas nolūks bija aicināt dalībvalstis izmantot dažus instrumentus to grūtību novēršanai, kas pastāv zivsaimniecības nozarē. Starp Komisijas ieteiktajiem instrumentiem patiešām minēta dalībvalstu iespēja izveidot atbalsta shēmas glābšanai un pārstrukturēšanai. Šajā paziņojumā Komisija vēlējās precizēt, kā piemērojamas pārstrukturēšanas pamatnostādnes, bet nekad nav minējusi iespēju no tām atkāpties. Minētās pamatnostādnes joprojām ir pilnībā piemērojamas.

| (53) | Visbeidzot Itālijas iestādes nav minējušas citus argumentus vai sniegušas papildu informāciju, kas norādītu, ka aplūkojamais atbalsts varētu būt saderīgs ar kopējo tirgu, pamatojoties uz citiem EK līguma noteikumiem vai normām, tiesību aktiem vai vadlīnijām par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(53)

Visbeidzot Itālijas iestādes nav minējušas citus argumentus vai sniegušas papildu informāciju, kas norādītu, ka aplūkojamais atbalsts varētu būt saderīgs ar kopējo tirgu, pamatojoties uz citiem EK līguma noteikumiem vai normām, tiesību aktiem vai vadlīnijām par valsts atbalstu.

6.   SECINĀJUMS

| (54) | Komisija konstatē, ka Itālija, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta shēmu zvejniecības kooperatīviem un to konsorcijiem. |
| --- | --- |

(54)

Komisija konstatē, ka Itālija, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta shēmu zvejniecības kooperatīviem un to konsorcijiem.

| (55) | Pamatojoties uz šā lēmuma 5. daļā izklāstīto analīzi, Komisija uzskata, ka šī atbalsta shēma nav saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(55)

Pamatojoties uz šā lēmuma 5. daļā izklāstīto analīzi, Komisija uzskata, ka šī atbalsta shēma nav saderīga ar kopējo tirgu.

7.   ATGŪŠANA

| (56) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu gadījumos, kad nelikumīgi piešķirtais valsts atbalsts ir nesaderīgs ar kopējo tirgu, tas no saņēmējiem ir jāatgūst. Mērķis ir sasniegts, tiklīdz attiecīgo atbalstu, iespējams kopā ar saistību neizpildes procentiem, atmaksā saņēmējs jeb, citiem vārdiem, uzņēmumi, kas faktiski guvuši no tā labumu. Tomēr minētajā 1. punktā precizēts, ka “Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu”. Ir lietderīgi pārliecināties, vai šajā saistībā kādu vispārēju Kopienas tiesību principu, piemēram, tiesiskās paļāvības vai juridiskās noteiktības principu, varētu izmantot ar mērķi novērst nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu no tā saņēmējiem. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu gadījumos, kad nelikumīgi piešķirtais valsts atbalsts ir nesaderīgs ar kopējo tirgu, tas no saņēmējiem ir jāatgūst. Mērķis ir sasniegts, tiklīdz attiecīgo atbalstu, iespējams kopā ar saistību neizpildes procentiem, atmaksā saņēmējs jeb, citiem vārdiem, uzņēmumi, kas faktiski guvuši no tā labumu. Tomēr minētajā 1. punktā precizēts, ka “Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu”. Ir lietderīgi pārliecināties, vai šajā saistībā kādu vispārēju Kopienas tiesību principu, piemēram, tiesiskās paļāvības vai juridiskās noteiktības principu, varētu izmantot ar mērķi novērst nelikumīga un nesaderīga atbalsta atgūšanu no tā saņēmējiem.

| (57) | Jāatgādina, ka dalībvalstu pienākums ir raudzīties, lai pašu valsts pasākumi būtu saderīgi ar Kopienas noteikumiem valsts atbalsta jomā, lai novērstu konkurences izkropļojumus; turklāt dalībvalstīm par katru valsts atbalstu ir jāinformē Komisija saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu, un tām jāatturas no attiecīgā pasākuma īstenošanas, iekams Komisija to nav izskatījusi. Tādēļ attiecībā uz iespēju, ka atbalsta saņēmēji varētu atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu, lai izvairītos no nelikumīga un nesaderīga atbalsta atmaksāšanas, no Tiesas judikatūras izriet, ka “izņemot ārkārtējus apstākļus, atbalsta guvējs principā nevar izmantot tiesisko paļāvību uz atbalsta likumību, ja šis atbalsts ir piešķirts, pārkāpjot noteikumus par valsts atbalsta iepriekšējas kontroles procedūru. Rūpīgam uzņēmējam parasti ir jāspēj pārliecināties, vai šī procedūra ir ievērota.” (11). |
| --- | --- |

(57)

Jāatgādina, ka dalībvalstu pienākums ir raudzīties, lai pašu valsts pasākumi būtu saderīgi ar Kopienas noteikumiem valsts atbalsta jomā, lai novērstu konkurences izkropļojumus; turklāt dalībvalstīm par katru valsts atbalstu ir jāinformē Komisija saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu, un tām jāatturas no attiecīgā pasākuma īstenošanas, iekams Komisija to nav izskatījusi. Tādēļ attiecībā uz iespēju, ka atbalsta saņēmēji varētu atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu, lai izvairītos no nelikumīga un nesaderīga atbalsta atmaksāšanas, no Tiesas judikatūras izriet, ka “izņemot ārkārtējus apstākļus, atbalsta guvējs principā nevar izmantot tiesisko paļāvību uz atbalsta likumību, ja šis atbalsts ir piešķirts, pārkāpjot noteikumus par valsts atbalsta iepriekšējas kontroles procedūru. Rūpīgam uzņēmējam parasti ir jāspēj pārliecināties, vai šī procedūra ir ievērota.” (11).

| (58) | Lietā 265/85, Van den Bergh en Jurgens BV pret Komisiju (12), Eiropas Kopienu Tiesa nolēma, ka “..ikviens uzņēmējs, kurā kāda Kopienas institūcija ir modinājusi pamatotas cerības, var atsaukties uz tiesiskās paļāvības pamatprincipu. Tomēr, ja apdomīgs un nosvērts uzņēmējs spēj paredzēt tāda Komisijas rīkojuma izdošanu, kas varētu skart viņa intereses, tad šāda rīkojuma izdošanas gadījumā viņš uz minēto pamatprincipu atsaukties nevar”. |
| --- | --- |

(58)

Lietā 265/85, Van den Bergh en Jurgens BV pret Komisiju (12), Eiropas Kopienu Tiesa nolēma, ka “..ikviens uzņēmējs, kurā kāda Kopienas institūcija ir modinājusi pamatotas cerības, var atsaukties uz tiesiskās paļāvības pamatprincipu. Tomēr, ja apdomīgs un nosvērts uzņēmējs spēj paredzēt tāda Komisijas rīkojuma izdošanu, kas varētu skart viņa intereses, tad šāda rīkojuma izdošanas gadījumā viņš uz minēto pamatprincipu atsaukties nevar”.

| (59) | Lai pielāgotu pastāvošo atbalstu jaunajām 2001. gada zvejniecības vadlīnijām, Komisija dalībvalstīm ierosināja līdz 2001. gada 1. jūlijam pārveidot zivsaimniecības nozarē pastāvošās atbalsta shēmas. Judikatūrā (13) ir apstiprināts, ka šis vadlīnijās iekļautais ierosinājums ir daļa no regulāras un periodiskas sadarbības, kuras ietvaros Komisija kopīgi ar dalībvalstīm pastāvīgi izvērtē esošās atbalsta shēmas un ierosina dalībvalstīm nepieciešamos lietderīgos pasākumus. Tādējādi Komisijas un katras dalībvalsts vienošanās par pilnīgu visu pastāvošo atbalsta shēmu sarakstu būtu nepraktiska, un ir saprātīgi uzticēt dalībvalstīm atbildību par to atbalsta shēmu pielāgošanu, kurām šādi pielāgojumi būtu nepieciešami. Šādu izvēli vēl jo vairāk pamato tas, ka dalībvalstis piedalās jaunu vadlīniju izstrādē un jau pirms to stāšanās spēkā labi apzinās, kā attiecīgās vadlīnijas ietekmēs pastāvošās atbalsta shēmas. |
| --- | --- |

(59)

Lai pielāgotu pastāvošo atbalstu jaunajām 2001. gada zvejniecības vadlīnijām, Komisija dalībvalstīm ierosināja līdz 2001. gada 1. jūlijam pārveidot zivsaimniecības nozarē pastāvošās atbalsta shēmas. Judikatūrā (13) ir apstiprināts, ka šis vadlīnijās iekļautais ierosinājums ir daļa no regulāras un periodiskas sadarbības, kuras ietvaros Komisija kopīgi ar dalībvalstīm pastāvīgi izvērtē esošās atbalsta shēmas un ierosina dalībvalstīm nepieciešamos lietderīgos pasākumus. Tādējādi Komisijas un katras dalībvalsts vienošanās par pilnīgu visu pastāvošo atbalsta shēmu sarakstu būtu nepraktiska, un ir saprātīgi uzticēt dalībvalstīm atbildību par to atbalsta shēmu pielāgošanu, kurām šādi pielāgojumi būtu nepieciešami. Šādu izvēli vēl jo vairāk pamato tas, ka dalībvalstis piedalās jaunu vadlīniju izstrādē un jau pirms to stāšanās spēkā labi apzinās, kā attiecīgās vadlīnijas ietekmēs pastāvošās atbalsta shēmas.

| (60) | Itālija apgalvo, ka esot uzskatījusi, ka šis pasākums ir tikai 1999. gada 11. martā Komisijas apstiprinātā pasākuma NN 24/98 pagarinājums un tādējādi ir uzskatāms par jau pastāvošu atbalsta shēmu. Komisija uzskata, ka pasākums par pastāvošu atbalsta shēmu bija uzskatāms tikai līdz 2001. gada 30. jūnijam. Šajā saistībā, kā minēts iepriekš, Komisija norāda, ka Itālija lietderīgo pasākumu mehānisma ietvaros piekrita ierosinājumam pārveidot zvejniecības un akvakultūras nozarē pastāvošās atbalsta shēmas gan pēc 2001. gada zvejniecības vadlīniju stāšanās spēkā, gan pēc 2004. gada zvejniecības vadlīniju stāšanās spēkā. Tātad sākot ar 2001. gada 1. jūliju pasākums ir kļuvis par jaunu atbalstu, jo to vajadzēja pielāgot jaunajām 2001. gada zvejniecības vadlīnijām. |
| --- | --- |

(60)

Itālija apgalvo, ka esot uzskatījusi, ka šis pasākums ir tikai 1999. gada 11. martā Komisijas apstiprinātā pasākuma NN 24/98 pagarinājums un tādējādi ir uzskatāms par jau pastāvošu atbalsta shēmu. Komisija uzskata, ka pasākums par pastāvošu atbalsta shēmu bija uzskatāms tikai līdz 2001. gada 30. jūnijam. Šajā saistībā, kā minēts iepriekš, Komisija norāda, ka Itālija lietderīgo pasākumu mehānisma ietvaros piekrita ierosinājumam pārveidot zvejniecības un akvakultūras nozarē pastāvošās atbalsta shēmas gan pēc 2001. gada zvejniecības vadlīniju stāšanās spēkā, gan pēc 2004. gada zvejniecības vadlīniju stāšanās spēkā. Tātad sākot ar 2001. gada 1. jūliju pasākums ir kļuvis par jaunu atbalstu, jo to vajadzēja pielāgot jaunajām 2001. gada zvejniecības vadlīnijām.

| (61) | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 26. panta 1. punktu, var uzskatīt, ka tas, ka Komisija nepublicēja paziņojumu par to, ka Itālijas valdība ir akceptējusi 2001. gada zvejniecības vadlīnijas, dažus atbalsta saņēmējus varēja pamudināt labticīgi uzskatīt, ka attiecīgais valsts pasākums joprojām ir uzskatāms par pastāvošu atbalsta shēmu. Minētās regulas 26. pants nosaka, ka Komisija “publicē (..) kopsavilkuma paziņojumu par lēmumiem, ko tā pieņem saskaņā ar (..) 18. pantu kopā ar 19. panta 1. punktu”. Saskaņā ar minētās regulas 18. pantu, “ja Komisija (..) secina, ka pastāvošā atbalsta shēma nav vai vairs nav saderīga ar kopējo tirgu, tā pieņem ieteikumu, ar ko attiecīgai dalībvalstij ierosina atbilstīgus pasākumus”. Regulas (EK) Nr. 659/1999 19. panta 1. punkts nosaka, ka tad, ja attiecīgā dalībvalsts akceptē ierosinātos pasākumus, Komisija minēto konstatāciju “dokumentē” un par to informē dalībvalsti. |
| --- | --- |

(61)

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 659/1999 26. panta 1. punktu, var uzskatīt, ka tas, ka Komisija nepublicēja paziņojumu par to, ka Itālijas valdība ir akceptējusi 2001. gada zvejniecības vadlīnijas, dažus atbalsta saņēmējus varēja pamudināt labticīgi uzskatīt, ka attiecīgais valsts pasākums joprojām ir uzskatāms par pastāvošu atbalsta shēmu. Minētās regulas 26. pants nosaka, ka Komisija “publicē (..) kopsavilkuma paziņojumu par lēmumiem, ko tā pieņem saskaņā ar (..) 18. pantu kopā ar 19. panta 1. punktu”. Saskaņā ar minētās regulas 18. pantu, “ja Komisija (..) secina, ka pastāvošā atbalsta shēma nav vai vairs nav saderīga ar kopējo tirgu, tā pieņem ieteikumu, ar ko attiecīgai dalībvalstij ierosina atbilstīgus pasākumus”. Regulas (EK) Nr. 659/1999 19. panta 1. punkts nosaka, ka tad, ja attiecīgā dalībvalsts akceptē ierosinātos pasākumus, Komisija minēto konstatāciju “dokumentē” un par to informē dalībvalsti.

| (62) | Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nepublicēja paziņojumu par to, ka ikviena dalībvalsts ir akceptējusi lietderīgos pasākumus, kurus Komisija ierosinājusi jauno 2001. gada zvejniecības vadlīniju īstenošanai. Tādējādi Komisijai ir grūti pierādīt, ka atbalsta saņēmēji ir bijuši pareizi informēti par Itālijas valdības akceptu un no tā izrietošo atbalsta shēmas statusa maiņu. Turpretī saistībā ar 2004. gada zvejniecības vadlīnijām attiecīgā informācija ir sniegta ar paziņojumu (14). |
| --- | --- |

(62)

Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nepublicēja paziņojumu par to, ka ikviena dalībvalsts ir akceptējusi lietderīgos pasākumus, kurus Komisija ierosinājusi jauno 2001. gada zvejniecības vadlīniju īstenošanai. Tādējādi Komisijai ir grūti pierādīt, ka atbalsta saņēmēji ir bijuši pareizi informēti par Itālijas valdības akceptu un no tā izrietošo atbalsta shēmas statusa maiņu. Turpretī saistībā ar 2004. gada zvejniecības vadlīnijām attiecīgā informācija ir sniegta ar paziņojumu (14).

| (63) | Tāpēc, lai arī pastāv princips, saskaņā ar kuru uzņēmēji parasti nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību saistībā ar nelikumīgu valsts atbalstu, Komisija tomēr norāda, ka šajā gadījumā līdz 2005. gada 11. novembrim, kad tika publicēts paziņojums par minēto nepieciešamo pasākumu akceptēšanu, apdomīgs un nosvērts uzņēmējs varēja pamatoti uzskatīt, ka šī valsts atbalsta shēma joprojām ir pastāvoša un attiecīgi nav kļuvusi par jaunu atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(63)

Tāpēc, lai arī pastāv princips, saskaņā ar kuru uzņēmēji parasti nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību saistībā ar nelikumīgu valsts atbalstu, Komisija tomēr norāda, ka šajā gadījumā līdz 2005. gada 11. novembrim, kad tika publicēts paziņojums par minēto nepieciešamo pasākumu akceptēšanu, apdomīgs un nosvērts uzņēmējs varēja pamatoti uzskatīt, ka šī valsts atbalsta shēma joprojām ir pastāvoša un attiecīgi nav kļuvusi par jaunu atbalsta shēmu.

| (64) | Attiecīgi šajā gadījumā Komisija uzskata, ka līdz 2005. gada 11. novembrim piešķirtā atbalsta atgūšana varētu būt pretrunā ar tiesiskās paļāvības vai juridiskās noteiktības principu. Tādējādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu ir jāpieprasa atmaksāt tikai pēc 2005. gada 12. novembra piešķirto atbalstu. |
| --- | --- |

(64)

Attiecīgi šajā gadījumā Komisija uzskata, ka līdz 2005. gada 11. novembrim piešķirtā atbalsta atgūšana varētu būt pretrunā ar tiesiskās paļāvības vai juridiskās noteiktības principu. Tādējādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu ir jāpieprasa atmaksāt tikai pēc 2005. gada 12. novembra piešķirto atbalstu.

| (65) | Šis lēmums attiecas uz minēto atbalsta shēmu un ir jāizpilda nekavējoties, jo sevišķi attiecībā uz visu šīs atbalsta shēmas ietvaros piešķirto individuālo atbalsta līdzekļu atgūšanu, izņemot tos līdzekļus, kas piešķirti atsevišķiem projektiem, kas šāda atbalsta piešķiršanas brīdī atbilda visiem regulas par de minimis atbalstu vai regulas par atbrīvojumiem noteiktajiem nosacījumiem vai arī Komisijas apstiprinātas atbalsta shēmas nosacījumiem, |
| --- | --- |

(65)

Šis lēmums attiecas uz minēto atbalsta shēmu un ir jāizpilda nekavējoties, jo sevišķi attiecībā uz visu šīs atbalsta shēmas ietvaros piešķirto individuālo atbalsta līdzekļu atgūšanu, izņemot tos līdzekļus, kas piešķirti atsevišķiem projektiem, kas šāda atbalsta piešķiršanas brīdī atbilda visiem regulas par de minimis atbalstu vai regulas par atbrīvojumiem noteiktajiem nosacījumiem vai arī Komisijas apstiprinātas atbalsta shēmas nosacījumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Zivsaimniecības nozares kooperatīvu un to konsorciju pārstrukturēšanai izveidotā atbalsta shēma, kuru Itālija nelikumīgi īstenojusi, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, ir nesaderīga ar kopējo tirgu.

2. pants

Individuālā atbalsta līdzekļi, kas piešķirti kādam zvejniecības kooperatīvam vai kādam to konsorcijam šā lēmuma 1. panta 1. apakšpunktā minētās atbalsta shēmas ietvaros, nav atbalsta līdzekļi, ja to piešķiršanas brīdī tie atbilda nosacījumiem, kas noteikti, piemērojot tobrīd spēkā esošās Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 (15) 2. pantu.

3. pants

Individuālā atbalsta līdzekļi, kas piešķirti šā lēmuma 1. panta 1. apakšpunktā minētās atbalsta shēmas ietvaros un to piešķiršanas brīdī atbilda nosacījumiem, kas noteikti, piemērojot Regulas (EK) Nr. 994/98 1. pantu, vai jebkuras citas apstiprinātas atbalsta shēmas noteikumiem, ir saderīgi ar kopējo tirgu, ja tie nepārsniedz pieļaujamo atbalsta intensitāti, kas noteikta šādam atbalsta veidam.

4. pants

1.   Itālijai ir pienākums panākt, lai saņēmēji tai atmaksā 1. pantā minētos ar kopējo tirgu nesaderīgos atbalsta līdzekļus, kas piešķirti no 2005. gada 12. novembra.

2.   Par atgūstamajām summām aprēķina procentus no dienas, kurā tās nodotas saņēmēju rīcībā, līdz to faktiskai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina pēc saliktas bāzes saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (16).

4.   Itālija atceļ visus vēl neizmaksātos 1. pantā minētā atbalsta maksājumus, sākot ar šā lēmuma pieņemšanas dienu.

5. pants

1.   Atbalsta atgūšana, kas minēta 1. pantā, ir tūlītēja un efektīva.

2.   Itālija nodrošina, ka šis lēmums tiek izpildīts četru mēnešu laikā pēc dienas, kad par to paziņots.

6. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc tam, kad par šo lēmumu ir paziņots, Itālija nosūta Komisijai šādu informāciju:

| a) | sarakstu ar zvejniecības kooperatīviem un to konsorcijiem, kas saņēmuši atbalstu atbilstoši 2. un 3. pantam, kā arī kopējo summu, ko katrs no tiem saņēmis; |
| --- | --- |

a)

sarakstu ar zvejniecības kooperatīviem un to konsorcijiem, kas saņēmuši atbalstu atbilstoši 2. un 3. pantam, kā arī kopējo summu, ko katrs no tiem saņēmis;

| b) | kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no katra saņēmēja; |
| --- | --- |

b)

kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no katra saņēmēja;

| c) | sīku aprakstu par pasākumiem, kas jau veikti un paredzēti, lai izpildītu šo lēmumu; |
| --- | --- |

c)

sīku aprakstu par pasākumiem, kas jau veikti un paredzēti, lai izpildītu šo lēmumu;

| d) | dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu.

2.   Itālija pastāvīgi informē Komisiju par to, kā tiek īstenoti valsts pasākumi, kas pieņemti, lai izpildītu šo lēmumu, līdz 1., 2. un 3. pantā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Pēc Komisijas pieprasījuma Itālija nekavējoties nosūta visu informāciju par jau veiktajiem un paredzētajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Tā sniedz arī sīku informāciju par atbalsta un procentu summām, kas jau atgūtas no saņēmējiem.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 28. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

1

(2)  Vēstule publicēta OV C 202, 25.8.2006., 11. lpp.

2

(3)  OV C 100, 27.3.1997., 12. lpp.

3

(4)  OV C 19, 20.1.2001., 7. lpp.

4

(5)  Tas, ka dalībvalstij ir jāveic attiecīgi pasākumi, ir skaidri noteikts 1993. gada 24. marta spriedumā, kas pieņemts lietā C-313/90, Comité internationale de la rayonne et des fibres synthétiques un citi pret Komisiju: “..pamatnostādnēs noteiktās un dalībvalstu pieņemtās normas nosaka, ka saistībā ar noteiktu atbalstu, kas iekļaujas minēto pamatnostādņu darbības jomā, ir jāatsauc iepriekš izdotās atļaujas, un tāpēc atbalsts ir kvalificējams kā jauns un uz to ir attiecināms iepriekšējas informēšanas pienākums.” (35. punkts)

5

Comité internationale de la rayonne et des fibres synthétiques

(6)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

6

(7)  OV C 229, 14.9.2004., 5. lpp.

7

(8)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

8

(9)  COM(2006) 103 galīgā redakcija.

9

(10)  OV C 84, 3.4.2008., 10. lpp.

10

(11)  Lieta C-5/89, Komisija/Vācijas Federatīvā Republika, (1990). Krāj. I-3437, 14. punkts, un lieta C-169/95, Spānijas karaliste/Komisija, (1997). Krāj. I-135, 51. punkts; lieta T-55/99, CETM/Komisija, (2000). Krāj. II-3207, 121. punkts.

11

Komisija/Vācijas Federatīvā Republika

Spānijas karaliste/Komisija

CETM/Komisija

(12)  (1987). Krāj. 1155, 44. punkts.

12

(13)  Lieta C-311/94, Ijssel-Vliet Combinatie BV/Minister van Economische Zaken, (1996). Krāj. I-5023, no 36. līdz 44. punktam.

13

Ijssel-Vliet Combinatie BV/Minister van Economische Zaken

(14)  OV C 278, 11.11.2005., 14. lpp.

14

(15)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.

15

(16)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

16

---