# Euroopan unionin L 118/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.118.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 118 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta12. toukokuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.118.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 118

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta12. toukokuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) N:o 408/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, Burmaan/Myanmariin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 194/2008 muuttamisesta | 5 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 409/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Castaña de Galicia (SMM)) | 6 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 410/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης (Exeretiko partheno eleolado Selino Kritis) (SAN)) | 8 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 411/2010 annettu 10 päivänä toukokuu 2010, Burmaan/Myanmariin liittyvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 194/2008 muuttamisesta | 10 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 412/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 43 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/269/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2010, Farm Dairylle myönnetystä valtiontuesta (C 45/08)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1240) | 45 |
| | | 2010/270/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, neuvoston direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevan 1 ja 2 osan muuttamisesta tiloilta tulevien eläinten sekä mehiläisten ja kimalaisten terveystodistusten mallien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2624)

   (
  1
  ) | 56 |
| | | 2010/271/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, päätöksen 2008/185/EY liitteen II muuttamisesta Irlannin sisällyttämiseksi luetteloon alueista, joissa on Aujeszkyn taudin osalta käytössä hyväksytty kansallinen valvontaohjelma
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2983)

   (
  1
  ) | 63 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | | 2010/272/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010, TARGET2-Securities-hankkeesta (EKP/2010/2) | 65 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta

1

*

Neuvoston asetus (EU) N:o 408/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, Burmaan/Myanmariin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 194/2008 muuttamisesta

5

*

Komission asetus (EU) N:o 409/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Castaña de Galicia (SMM))

6

*

Komission asetus (EU) N:o 410/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης (Exeretiko partheno eleolado Selino Kritis) (SAN))

8

*

Komission asetus (EU) N:o 411/2010 annettu 10 päivänä toukokuu 2010, Burmaan/Myanmariin liittyvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 194/2008 muuttamisesta

10

Komission asetus (EU) N:o 412/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

43

PÄÄTÖKSET

2010/269/EU

*

Komission päätös, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2010, Farm Dairylle myönnetystä valtiontuesta (C 45/08)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1240)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1240)

45

2010/270/EU

*

Komission päätös, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, neuvoston direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevan 1 ja 2 osan muuttamisesta tiloilta tulevien eläinten sekä mehiläisten ja kimalaisten terveystodistusten mallien osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2624)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2624)

1

56

2010/271/EU

*

Komission päätös, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, päätöksen 2008/185/EY liitteen II muuttamisesta Irlannin sisällyttämiseksi luetteloon alueista, joissa on Aujeszkyn taudin osalta käytössä hyväksytty kansallinen valvontaohjelma
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2983)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2983)

1

63

SUUNTAVIIVAT

2010/272/EU

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010, TARGET2-Securities-hankkeesta (EKP/2010/2)

(EKP/2010/2)

65

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/273/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 24 päivänä maaliskuuta 2009, valtiontuesta C 47/05 (ex ΝΝ 86/05) jonka Kreikka on myöntänyt Hellenic Vehicle Industry SA:lle (ΕLΒΟ)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1476)

   (
  1
  ) | 81 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/273/EY

*

Komission päätös, tehty 24 päivänä maaliskuuta 2009, valtiontuesta C 47/05 (ex ΝΝ 86/05) jonka Kreikka on myöntänyt Hellenic Vehicle Industry SA:lle (ΕLΒΟ)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1476)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1476)

1

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 407/2010,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2010,

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 122 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa määrätään mahdollisuudesta myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia.

| (2) | Tällaisia vaikeuksia voi aiheuttaa kansainvälisen talous- ja rahoitusympäristön huomattava heikentyminen. |
| --- | --- |

(2)

Tällaisia vaikeuksia voi aiheuttaa kansainvälisen talous- ja rahoitusympäristön huomattava heikentyminen.

| (3) | Ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne, jotka ovat horjuttaneet maailmaa kahden viime vuoden aikana, ovat vahingoittaneet vakavasti talouskasvua ja rahoitusvakautta sekä heikentäneet voimakkaasti jäsenvaltioiden alijäämä- ja velkatilannetta. |
| --- | --- |

(3)

Ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne, jotka ovat horjuttaneet maailmaa kahden viime vuoden aikana, ovat vahingoittaneet vakavasti talouskasvua ja rahoitusvakautta sekä heikentäneet voimakkaasti jäsenvaltioiden alijäämä- ja velkatilannetta.

| (4) | Finanssikriisin syveneminen on heikentänyt useiden euroalueen jäsenvaltioiden lainaehtoja huomattavasti enemmän kuin talouden perustekijöillä voidaan selittää. Jollei tilanteeseen puututa kiireellisesti, se voisi tässä vaiheessa uhata vakavasti koko euroalueen vakautta, yhtenäisyyttä ja eheyttä. |
| --- | --- |

(4)

Finanssikriisin syveneminen on heikentänyt useiden euroalueen jäsenvaltioiden lainaehtoja huomattavasti enemmän kuin talouden perustekijöillä voidaan selittää. Jollei tilanteeseen puututa kiireellisesti, se voisi tässä vaiheessa uhata vakavasti koko euroalueen vakautta, yhtenäisyyttä ja eheyttä.

| (5) | Jotta voitaisiin puuttua tähän poikkeukselliseen tilanteeseen, johon jäsenvaltiot eivät voi vaikuttaa, näyttää olevan tarpeen ottaa välittömästi käyttöön unionin vakautusmekanismi rahoitusvakauden säilyttämiseksi Euroopan unionissa. Tällaisen mekanismin ansiosta unioni pystyisi vastaamaan euroalueen tietyn jäsenvaltion akuutteihin ongelmiin koordinoidusti, nopeasti ja tehokkaasti. Sen käyttöönotto tapahtuu EU:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) yhteisen tuen puitteissa. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voitaisiin puuttua tähän poikkeukselliseen tilanteeseen, johon jäsenvaltiot eivät voi vaikuttaa, näyttää olevan tarpeen ottaa välittömästi käyttöön unionin vakautusmekanismi rahoitusvakauden säilyttämiseksi Euroopan unionissa. Tällaisen mekanismin ansiosta unioni pystyisi vastaamaan euroalueen tietyn jäsenvaltion akuutteihin ongelmiin koordinoidusti, nopeasti ja tehokkaasti. Sen käyttöönotto tapahtuu EU:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) yhteisen tuen puitteissa.

| (6) | Tämän asetuksen mukaiset unionin taloudellisen avun myöntämistä koskevat päätökset edellyttävät erityisen taloudellisen vaikutuksensa vuoksi täytäntöönpanovallan käyttöä, jonka tulisi kuulua neuvostolle. |
| --- | --- |

(6)

Tämän asetuksen mukaiset unionin taloudellisen avun myöntämistä koskevat päätökset edellyttävät erityisen taloudellisen vaikutuksensa vuoksi täytäntöönpanovallan käyttöä, jonka tulisi kuulua neuvostolle.

| (7) | Kun mekanismi aktivoidaan, olisi määrättävä tiukoista talouspoliittisista ehdoista, jotta apua saavan jäsenvaltion julkisen talouden kestävyys säilyisi ja sen kyky hankkia rahoitusta rahoitusmarkkinoilta palautuisi. |
| --- | --- |

(7)

Kun mekanismi aktivoidaan, olisi määrättävä tiukoista talouspoliittisista ehdoista, jotta apua saavan jäsenvaltion julkisen talouden kestävyys säilyisi ja sen kyky hankkia rahoitusta rahoitusmarkkinoilta palautuisi.

| (8) | Komission olisi säännöllisin väliajoin tarkasteltava, ovatko koko Euroopan unionin rahoitusvakautta uhkaavat poikkeukselliset olosuhteet edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(8)

Komission olisi säännöllisin väliajoin tarkasteltava, ovatko koko Euroopan unionin rahoitusvakautta uhkaavat poikkeukselliset olosuhteet edelleen olemassa.

| (9) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 332/2002 (1) perustettua olemassa olevaa järjestelyä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioille olisi sovellettava edelleen, |
| --- | --- |

(9)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 332/2002 (1) perustettua olemassa olevaa järjestelyä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioille olisi sovellettava edelleen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tavoite ja soveltamisala

Koko euroalueen vakauden, yhtenäisyyden ja eheyden säilyttämiseksi tässä asetuksessa vahvistetaan ehdot ja menettelyt, joilla unionin taloudellista apua voidaan myöntää euroalueen jäsenvaltiolle, jolle poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille tällaisia häiriöitä, ottaen huomioon, että mahdollisesti sovelletaan asetuksella (EY) N:o 332/2002 perustettua olemassa olevaa järjestelyä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden maksutaseille.

2 artikla

Unionin taloudellisen avun muoto

1.   Tässä asetuksessa tarkoitettu unionin taloudellinen apu myönnetään kyseiselle jäsenvaltiolle lainan tai luottojärjestelyn muodossa.

Tätä varten komissiolla on valtuudet sopia Euroopan unionin puolesta neuvoston 3 artiklan nojalla tekemän päätöksen mukaisesti pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta otettavista lainoista.

2.   Tämän asetuksen nojalla jäsenvaltioille myönnettävien lainojen tai luottojärjestelyjen pääoma rajoitetaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan.

3 artikla

Menettely

1.   Unionin taloudellista apua hakevan jäsenvaltion on neuvoteltava rahoitustarpeidensa arvioinnista komission kanssa, joka toimii yhteistyössä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa, ja esitettävä komissiolle sekä talous- ja rahoituskomitealle luonnos talous- ja rahoitussopeutusohjelmasta.

2.   Neuvosto tekee päätöksen unionin taloudellisen avun myöntämisestä määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.

3.   Lainan myöntämispäätökseen on sisällyttävä seuraavat seikat:

| a) | määrä, keskimääräinen maturiteetti, hinnoittelukaava, maksuerien enimmäismäärä, unionin taloudellisen avun saatavuusaika ja muut avun täytäntöönpanemiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt; |
| --- | --- |

a)

määrä, keskimääräinen maturiteetti, hinnoittelukaava, maksuerien enimmäismäärä, unionin taloudellisen avun saatavuusaika ja muut avun täytäntöönpanemiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt;

| b) | unionin taloudelliseen apuun liittyvät yleiset talouspoliittiset ehdot, joiden tavoitteena on palauttaa apua saavan jäsenvaltion terve talous- tai rahoitustilanne sekä sen kyky hankkia rahoitusta rahoitusmarkkinoilta; komissio määrittelee nämä ehdot EKP:tä kuullen; ja |
| --- | --- |

b)

unionin taloudelliseen apuun liittyvät yleiset talouspoliittiset ehdot, joiden tavoitteena on palauttaa apua saavan jäsenvaltion terve talous- tai rahoitustilanne sekä sen kyky hankkia rahoitusta rahoitusmarkkinoilta; komissio määrittelee nämä ehdot EKP:tä kuullen; ja

| c) | apua saavan jäsenvaltion unionin taloudelliseen apuun liittyvien taloudellisten ehtojen täyttämiseksi laatiman sopeutusohjelman hyväksyminen. |
| --- | --- |

c)

apua saavan jäsenvaltion unionin taloudelliseen apuun liittyvien taloudellisten ehtojen täyttämiseksi laatiman sopeutusohjelman hyväksyminen.

4.   Luottojärjestelyn myöntämispäätökseen on sisällyttävä seuraavat seikat:

| a) | määrä, luottojärjestelyn saatavuusmaksu, varojen maksatukseen ja unionin taloudellisen avun saatavuusaikaan sovellettava hinnoittelukaava sekä muut avun täytäntöönpanemiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt; |
| --- | --- |

a)

määrä, luottojärjestelyn saatavuusmaksu, varojen maksatukseen ja unionin taloudellisen avun saatavuusaikaan sovellettava hinnoittelukaava sekä muut avun täytäntöönpanemiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt;

| b) | unionin taloudelliseen apuun liittyvät yleiset talouspoliittiset ehdot, joiden tavoitteena on palauttaa kyseisen jäsenvaltion terve talous- tai rahoitustilanne; komissio määrittelee nämä ehdot EKP:tä kuullen; ja |
| --- | --- |

b)

unionin taloudelliseen apuun liittyvät yleiset talouspoliittiset ehdot, joiden tavoitteena on palauttaa kyseisen jäsenvaltion terve talous- tai rahoitustilanne; komissio määrittelee nämä ehdot EKP:tä kuullen; ja

| c) | apua saavan jäsenvaltion unionin taloudelliseen apuun liittyvien taloudellisten ehtojen täyttämiseksi laatiman sopeutusohjelman hyväksyminen. |
| --- | --- |

c)

apua saavan jäsenvaltion unionin taloudelliseen apuun liittyvien taloudellisten ehtojen täyttämiseksi laatiman sopeutusohjelman hyväksyminen.

5.   Komissio ja apua saava jäsenvaltio laativat yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määrätään yksityiskohtaisesti neuvoston asettamista yleisistä talouspoliittisista ehdoista. Komissio toimittaa yhteisymmärryspöytäkirjan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Komissio tarkastelee EKP:ta kuullen 3 kohdan b alakohdassa ja 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja yleisiä talouspoliittisia ehtoja vähintään kuuden kuukauden välein ja neuvottelee apua saavan jäsenvaltion kanssa sopeutusohjelmaan mahdollisesti tarvittavista muutoksista.

7.   Neuvosto tekee päätöksen alun perin asetettujen yleisten talouspoliittisten ehtojen mahdollisesta muuttamisesta määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja hyväksyy apua saavan jäsenvaltion laatiman tarkistetun sopeutusohjelman.

8.   Jos jäsenvaltio aikoo käyttää sellaista unionin ulkopuolista rahoitusta, varsinkin IMF:n rahoitusta, johon liittyy talouspoliittisia ehtoja, kyseisen jäsenvaltion on ensin kuultava komissiota. Komissio tarkastelee unionin taloudellista apua koskevan järjestelyn mukaisesti saatavilla olevia mahdollisuuksia ja suunniteltujen talouspoliittisten ehtojen yhteensopivuutta niiden sitoumusten kanssa, jotka kyseinen jäsenvaltio on antanut SEUT-sopimuksen 121, 126 ja 136 artiklan mukaisten neuvoston suositusten ja neuvoston päätösten täytäntöönpanemiseksi. Komissio ilmoittaa asiasta talous- ja rahoituskomitealle.

4 artikla

Lainan maksu

1.   Laina maksetaan yleensä erissä.

2.   Komissio tarkastelee säännöllisin väliajoin, että apua saavan jäsenvaltion talouspolitiikka vastaa sopeutusohjelmaa ja neuvoston 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti asettamia ehtoja. Jäsenvaltion on annettava komission käyttöön kaikki tätä varten tarvittavat tiedot ja tehtävä kaikilta osin yhteistyötä komission kanssa.

3.   Komissio päättää tarkastelun tulosten perusteella seuraavien erien maksatuksesta.

5 artikla

Varojen maksatus

1.   Apua saavan jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle etukäteen aikomuksestaan nostaa varoja luottojärjestelynsä puitteissa. Yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä.

2.   Komissio tarkastelee säännöllisin väliajoin, että apua saavan jäsenvaltion talouspolitiikka vastaa sopeutusohjelmaa ja neuvoston 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti asettamia ehtoja. Kyseisen jäsenvaltion on annettava komission käyttöön kaikki tätä varten tarvittavat tiedot ja tehtävä kaikilta osin yhteistyötä komission kanssa.

3.   Komissio päättää tarkastelun tulosten perusteella varojen maksatuksesta.

6 artikla

Lainanotto- ja lainanantotoimet

1.   Edellä 2 artiklassa tarkoitetut lainanotto- ja lainanantotoimet toteutetaan euroina.

2.   Apua saava jäsenvaltio ja komissio neuvottelevat keskenään unionin taloudellista apua koskevan järjestelyn nojalla myöntämiin peräkkäisiin eriin liittyvistä järjestelyistä.

3.   Kun neuvosto on tehnyt lainaa koskevan päätöksen, komissio valtuutetaan ottamaan lainaa pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta tarkoituksenmukaisimpana ajankohtana suunniteltujen maksuerien välillä, jotta rahoituskulut saataisiin optimoitua ja komission maine unionin liikkeeseenlaskijana markkinoilla säilyisi. Hankitut varat, joita ei ole vielä maksettu, on säilytettävä jatkuvasti erityisillä käteis- tai arvopaperitileillä, joita hoidetaan talousarvion ulkopuolisiin toimiin sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja joita ei voi käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin taloudellisen tuen antamiseen jäsenvaltioille tämän mekanismin mukaisesti.

4.   Jos jäsenvaltio saa lainan, johon liittyy ennenaikaista takaisinmaksua koskeva lauseke, ja se päättää käyttää tätä mahdollisuutta, komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.

5.   Komissio voi jälleenrahoittaa koko alkuperäisen lainan tai osan siitä taikka järjestää rahoitusehdot uudelleen, jos apua saava jäsenvaltio sitä pyytää ja olosuhteet mahdollistavat lainan koron parantamisen.

6.   Talous- ja rahoituskomitealle on ilmoitettava 5 kohdassa tarkoitettujen toimien kehityksestä.

7 artikla

Kustannukset

Apua saavan jäsenvaltion on vastattava kuluista, jotka aiheutuvat unionille kunkin toimen päättämisestä ja toteuttamisesta.

8 artikla

Lainojen hallinnointi

1.   Komissio toteuttaa tarvittavat lainojen hallinnointijärjestelyt EKP:n kanssa.

2.   Apua saavan jäsenvaltion on avattava erityinen tili kansallisessa keskuspankissaan unionilta saadun keskipitkän ajan taloudellisen avun hallinnointia varten. Jäsenvaltion on myös siirrettävä lainan erääntyvä pääoma ja korot EKP:n tilille neljätoista TARGET2-järjestelmän pankkipäivää ennen kutakin eräpäivää.

3.   Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä apua saavassa jäsenvaltiossa varainhoitoa koskevia tarkastuksia tai tilintarkastuksia, joita se pitää tarpeellisina avun hallinnoinnin osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 27 artiklan soveltamista. Komissiolla, mukaan lukien Euroopan petostentorjuntavirasto, on erityisesti oikeus lähettää omia virkamiehiään tai asianmukaisesti valtuutettuja edustajia tekemään teknisiä tai varainhoitoa koskevia tarkastuksia tai tilintarkastuksia, joiden se katsoo olevan tarpeen apua saavassa jäsenvaltiossa kyseisen avun osalta.

9 artikla

Tarkastelu ja muuttaminen

1.   Komissio antaa talous- ja rahoituskomitealle sekä neuvostolle kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen tarvittaessa kuuden kuukauden välein kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta ja sellaisten poikkeuksellisten tapahtumien jatkumisesta, joiden perusteella tämä asetus on annettu.

2.   Tarvittaessa kertomukseen liitetään ehdotus tähän asetukseen tehtävistä muutoksista, jotta mahdollisuutta myöntää taloudellista apua voitaisiin muuttaa siten, ettei muuttaminen vaikuta jo tehtyjen päätösten pätevyyteen.

10 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002, annettu 18 päivänä helmikuuta 2002, järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille (EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1).

1

---

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/5

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 408/2010,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2010,

Burmaan/Myanmariin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 194/2008 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Burmaan/Myanmariin kohdistettavien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta 26 päivänä huhtikuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/232/YUTP (1),

ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan esittämän yhteisen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksen 2010/232/YUTP 4 artiklassa kielletään tiettyihin tuoteryhmiin kuuluvien tavaroiden osto, tuonti ja kuljetus Burmasta/Myanmarista unioniin. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksen 2010/232/YUTP 4 artiklassa kielletään tiettyihin tuoteryhmiin kuuluvien tavaroiden osto, tuonti ja kuljetus Burmasta/Myanmarista unioniin.

| (2) | Päätöksen 2010/232/YUTP 8 artiklassa säädetään, että muu kuin humanitaarinen apu ja kehitysohjelmat keskeytetään, mutta että poikkeuksia tehdään sellaisten hankkeiden ja ohjelmien osalta, joilla tuetaan tiettyjä määriteltyjä tavoitteita. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2010/232/YUTP 8 artiklassa säädetään, että muu kuin humanitaarinen apu ja kehitysohjelmat keskeytetään, mutta että poikkeuksia tehdään sellaisten hankkeiden ja ohjelmien osalta, joilla tuetaan tiettyjä määriteltyjä tavoitteita.

| (3) | Asetuksella (EY) N:o 194/2008 (2) saatetaan voimaan sen 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin tuoteryhmiin kuuluvien tavaroiden osto-, tuonti- ja kuljetuskielto. Olisi kuitenkin syytä selventää, että tällaisten tavaroiden ostokieltoa ei pitäisi soveltaa Burmassa/Myanmarissa silloin, kun osto suoritetaan osana humanitaarisen avun hanketta tai ohjelmaa taikka osana päätöksen 2010/232/YUTP 8 artiklan a, b ja c alakohdassa kuvattuja tavoitteita tukevaa muuta kuin humanitaarista kehityshanketta tai -ohjelmaa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksella (EY) N:o 194/2008 (2) saatetaan voimaan sen 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin tuoteryhmiin kuuluvien tavaroiden osto-, tuonti- ja kuljetuskielto. Olisi kuitenkin syytä selventää, että tällaisten tavaroiden ostokieltoa ei pitäisi soveltaa Burmassa/Myanmarissa silloin, kun osto suoritetaan osana humanitaarisen avun hanketta tai ohjelmaa taikka osana päätöksen 2010/232/YUTP 8 artiklan a, b ja c alakohdassa kuvattuja tavoitteita tukevaa muuta kuin humanitaarista kehityshanketta tai -ohjelmaa.

| (4) | Asetus (EY) N:o 194/2008 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(4)

Asetus (EY) N:o 194/2008 olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EY) N:o 194/2008 2 artiklaan kohta seuraavasti:

”5.   Edellä olevan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja ostorajoituksen alaisia tavaroita koskevaa ostokieltoa ei sovelleta Burmassa/Myanmarissa toteutettaviin humanitaarisen avun hankkeisiin tai ohjelmiin taikka muihin kuin humanitaarisiin kehityshankkeisiin ja -ohjelmiin, joilla tuetaan

| a) | ihmisoikeuksia, demokratiaa, hyvää hallintotapaa, konfliktinestoa sekä kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten kehittämistä; |
| --- | --- |

a)

ihmisoikeuksia, demokratiaa, hyvää hallintotapaa, konfliktinestoa sekä kansalaisyhteiskunnan toimintaedellytysten kehittämistä;

| b) | terveys- ja opetusaloja, köyhyyden lievittämistä ja erityisesti köyhimpien ja suojattomimpien kansanosien perustarpeiden ja toimeentulon turvaamista; tai |
| --- | --- |

b)

terveys- ja opetusaloja, köyhyyden lievittämistä ja erityisesti köyhimpien ja suojattomimpien kansanosien perustarpeiden ja toimeentulon turvaamista; tai

| c) | ympäristönsuojelua ja erityisesti ohjelmia, joissa käsitellään metsien hävitykseen johtavien kestämättömien ja liiallisten hakkuiden ongelmaa. |
| --- | --- |

c)

ympäristönsuojelua ja erityisesti ohjelmia, joissa käsitellään metsien hävitykseen johtavien kestämättömien ja liiallisten hakkuiden ongelmaa.

Liitteessä IV luetelluilla internetsivustoilla ilmoitettujen toimivaltaisten viranomaisten on annettava etukäteen lupa ostaa kyseisiä ostorajoituksen alaisia tavaroita. Jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista tämän kohdan nojalla annetuista luvista.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2010.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  EUVL L 105, 27.4.2010, s. 22.

1

(2)  EUVL L 66, 10.3.2008, s. 1.

2

---

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/6

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 409/2010,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2010,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Castaña de Galicia (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Castaña de Galicia” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Castaña de Galicia” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 232, 26.9.2009, s. 22.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.6   Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

ESPANJA

Castaña de Galicia (SMM)

---

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/8

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 410/2010,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2010,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης (Exeretiko partheno eleolado Selino Kritis) (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kreikan hakemus nimityksen ”Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης” (Exeretiko partheno eleolado Selino Kritis) rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Kreikan hakemus nimityksen ”Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης” (Exeretiko partheno eleolado Selino Kritis) rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUVL C 232, 26.9.2009, s. 27.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

Luokka 1.5   Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)

KREIKKA

Εξαιρετικό Παρθένο Ελαιόλαδο Σέλινο Κρήτης (Exeretiko partheno eleolado Selino Kritis) (SAN)

---

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/10

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 411/2010

annettu 10 päivänä toukokuu 2010,

Burmaan/Myanmariin liittyvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 194/2008 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Burmaan/Myanmariin liittyvien rajoittavien toimenpiteiden uusimisesta ja lujittamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 817/2006 kumoamisesta 25 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 194/2008 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 194/2008 liitteessä VI luetellaan ne henkilöt, yhteisöt ja elimet, joita asetuksessa säädetty varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 194/2008 liitteessä VI luetellaan ne henkilöt, yhteisöt ja elimet, joita asetuksessa säädetty varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 194/2008 liitteessä VII luetellaan Burman/Myanmarin hallituksen tai sen jäsenten tai niitä lähellä olevien henkilöiden omistuksessa tai määräysvallassa olevat yritykset, joihin sovelletaan asetuksessa säädettyjä investointirajoituksia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 194/2008 liitteessä VII luetellaan Burman/Myanmarin hallituksen tai sen jäsenten tai niitä lähellä olevien henkilöiden omistuksessa tai määräysvallassa olevat yritykset, joihin sovelletaan asetuksessa säädettyjä investointirajoituksia.

| (3) | Huhtikuun 26 päivänä 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/232/YUTP (2) liitteissä II ja III määritellään luonnolliset ja oikeushenkilöt, joihin päätöksen 10 artiklassa säädettyjä rajoituksia sovelletaan, ja päätös saatetaan voimaan asetuksen (EY) N:o 194/2008 nojalla siltä osin kuin tarvitaan unionin tason toimia. Tästä syystä asetuksen (EY) N:o 194/2008 liitteet VI ja VII olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Huhtikuun 26 päivänä 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/232/YUTP (2) liitteissä II ja III määritellään luonnolliset ja oikeushenkilöt, joihin päätöksen 10 artiklassa säädettyjä rajoituksia sovelletaan, ja päätös saatetaan voimaan asetuksen (EY) N:o 194/2008 nojalla siltä osin kuin tarvitaan unionin tason toimia. Tästä syystä asetuksen (EY) N:o 194/2008 liitteet VI ja VII olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisupäivänä, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisupäivänä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Korvataan asetuksen (EY) N:o 194/2008 liite VI tämän asetuksen liitteellä I.

2.   Korvataan asetuksen (EY) N:o 194/2008 liite VII tämän asetuksen liitteellä II.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

João VALE DE ALMEIDA

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 66, 10.3.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 105, 27.4.2010, s. 22.

2

---

LIITE I

”LIITE VI

11 artiklassa tarkoitettu luettelo Burman/Myanmarin hallituksen jäsenistä ja heitä lähellä olevista henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä

Huomautukset:

| (1) | Peitenimet tai kirjoitusasun vaihtelut merkitään ilmaisulla ”alias”. |
| --- | --- |

(1)

Peitenimet tai kirjoitusasun vaihtelut merkitään ilmaisulla ”alias”.

| (2) | ”sa.” tarkoittaa syntymäaikaa. |
| --- | --- |

(2)

”sa.” tarkoittaa syntymäaikaa.

| (3) | ”sp.” tarkoittaa syntymäpaikkaa. |
| --- | --- |

(3)

”sp.” tarkoittaa syntymäpaikkaa.

| (4) | Kaikki passit ja henkilökortit ovat Burman/Myanmarin, ellei toisin mainita. |
| --- | --- |

(4)

Kaikki passit ja henkilökortit ovat Burman/Myanmarin, ellei toisin mainita.

A.   VALTION RAUHAN JA KEHITYKSEN NEUVOSTO (SPDC)

| # | Nimi (ja mahdolliset peitenimet) | Tunnistamistiedot (tehtävä/arvonimi, syntymäaika ja -paikka, passin/henkilökortin nro, ... :n puoliso tai poika/tytär) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1a | Ylikenraali Than Shwe | Puheenjohtaja, sa. 2.2.1933 | M |
| A1b | Kyaing Kyaing | Ylikenr Than Shwen vaimo | N |
| A1c | Thandar Shwe | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1d | Majuri Zaw Phyo Win | Thandar Shwen aviomies, apulaisjohtaja, kauppaministeriö, vientiosasto | M |
| A1e | Khin Pyone Shwe | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1f | Aye Aye Thit Shwe | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1g | Tun Naing Shwe, alias Tun Tun Naing | Ylikenr Than Shwen poika, J and J Companyn omistaja | M |
| A1h | Khin Thanda | Tun Naing Shwen vaimo | N |
| A1i | Kyaing San Shwe | Ylikenr Than Shwen poika, J's Donutsin omistaja | M |
| A1j | Tri Khin Win Sein | Kyaing San Shwen vaimo | N |
| A1k | Thant Zaw Shwe, alias Maung Maung | Ylikenr Than Shwen poika | M |
| A1l | Dewar Shwe | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1m | Kyi Kyi Shwe, alias Ma Aw | Ylikenr Than Shwen tytär | N |
| A1n | Everstiluutnantti Nay Soe Maung | Kyi Kyi Shwen aviomies | M |
| A1o | Pho La Pyae (Full Moon), alias Nay Shwe Thway Aung | Kyi Kyi Shwen ja Nay Soe Maungin poika, Yadanabon Cybercityn johtaja | M |
| A2a | Varaylikenraali Maung Aye | Varapuheenjohtaja, sa. 25.12.1937 | M |
| A2b | Mya Mya San | Varaylikenr Maung Ayen vaimo | N |
| A2c | Nandar Aye | Varaylikenr Maung Ayen tytär, maj Pye Aungin (D15g) puoliso,Queen Star Computer Co:n omistaja | N |
| A3a | Kenraali Thura Shwe Mann | Esikuntapäällikkö, erikoisoperaatioiden koordinaattori (maa-, meri- ja ilmavoimat), sa. 11.7.1947 | M |
| A3b | Khin Lay Thet | Kenr Thura Shwe Mannin vaimo, sa. 19.6.1947 | N |
| A3c | Aung Thet Mann, alias Shwe Mann Ko Ko | Kenr Thura Shwe Mannin poika, Ayeya Shwe War (Wah) Company, 5, Pyay Road, Hlaing Township, Yangon, ja RedLink Communications Co. Ltd, No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Road, Bahan Township, Yangon, sa. 19.6.1977 | M |
| A3d | Khin Hnin Thandar | Aung Thet Mannin vaimo | N |
| A3e | Toe Naing Mann | Kenr Thura Shwe Mannin poika, sa. 29.6.1978, Global Net and Red Link Communications Co. Ltd, No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Road, Bahan Township, Yangon, internet-palveluntarjoaja | M |
| A3f | Zay Zin Latt | Toe Naing Mannin vaimo, Khin Shwen (vrt. J5a) tytär, sa. 24.3.1981 | N |
| A4a | Kenraaliluutnantti Thein Sein | Pääministeri, sa. 20.4.1945, Pathein | M |
| A4b | Khin Khin Win | Kenrl Thein Seinin vaimo | N |
| A5a | Kenraali (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo | (Thiha Thura on arvonimi) Ensimmäinen sihteeri, sa. 29.5.1950, Myanmarin kansallisen olympianeuvoston puheenjohtaja ja Myanmar Economic Corporationin puheenjohtaja | M |
| A5b | Khin Saw Hnin | Kenrl Thiha Thura Tin Aung Myint Oon vaimo | N |
| A5c | Kapteeni Naing Lin Oo | Kenrl Thiha Thura Tin Aung Myint Oon poika | M |
| A5d | Hnin Yee Mon | Kapt Naing Lin Oon vaimo | N |
| A6a | Kenraalimajuri Min Aung Hlaing | Erikoisoperaatiotoimisto II:n päällikkö (Kayahin ja Shanin osavaltiot). 23.6.2008 alkaen | M |
| A6b | Kyu Kyu Hla | Kenrm Min Aung Hlaingin vaimo | N |
| A7a | Kenraaliluutnantti Tin Aye | Puolustushankintojen päällikkö, UMEHL:n johtaja | M |
| A7b | Kyi Kyi Ohn | Kenrl Tin Ayen vaimo | N |
| A7c | Zaw Min Aye | Kenrl Tin Ayen poika | M |
| A8a | Kenraalimajuri Thar Aye alias Tha Aye | Erikoisoperaatiotoimisto I:n (Kachin, Chin, Sagaing) päällikkö. Toukokuusta 2009 alkaen, sa. 16.2.1945 (Aiemmin A11a) | M |
| A8b | Wai Wai Khaing alias Wei Wei Khaing | Kenrm Thar Ayen vaimo (Aiemmin A11b) | N |
| A8c | See Thu Aye | Kenrm Thar Ayen poika (Aiemmin A11c) | M |
| A9a | Kenraalimajuri Hla Htay Win | Asevoimien koulutuspäällikkö 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B1a). Htay Co:n omistaja (puutavara) | M |
| A9b | Mar Mar Wai | Kenrm Hla Htay Winin vaimo | N |
| A10a | Kenraalimajuri Ko Ko | Erikoisoperaatiotoimisto III:n (Pegu, Irrawaddy, Arakan) päällikkö. 23.6.2008 alkaen | M |
| A10b | Sao Nwan Khun Sum | Kenrm Ko Kon vaimo | N |
| A11a | Kenraaliluutnantti Khin Zaw | Erikoisoperaatiotoimisto IV:n (Karen, Mon, Tenas serim) päällikkö. Toukokuusta 2009 alkaen, aikaisemmin erikoisoperaatiotoimisto VI:n päällikkö, kesäkuu 2008 alkaen (Aiemmin G42a) | M |
| A11b | Khin Pyone Win | Kenrl Khin Zaw vaimo(Aiemmin G42b) | N |
| A11c | Kyi Tha Khin Zaw | Kenrl Khin Zawin poika (Aiemmin G42c) | M |
| A11d | Su Khin Zaw | Kenrl Khin Zawin tytär (Aiemmin G42d) | N |
| A12a | Kenraaliluutnantti Myint Swe | Erikoisoperaatiotoimisto V:n (Rangoon/Yangon) päällikkö | M |
| A12b | Khin Thet Htay | Kenrl Myint Swen vaimo | N |
| A13a | Arnt Maung | Uskontoasioiden viraston pääjohtaja, eläkkeellä | M |
| A14a | Kenraaliluutnantti Ohn Myint | Erikoisoperaatiotoimisto VI:n (Naypyidaw ja Mandalay) päällikkö. Toukokuusta 2009 alkaen. (Aiemmin A8a) | M |
| A14b | Nu Nu Swe | Kenrl Ohn Myintin vaimo | N |
| A14c | Kyaw Thiha alias Kyaw Thura | Kenrl Ohn Myintin poika | M |
| A14d | Nwe Ei Ei Zin | Kyaw Thihan vaimo | N |

#

Nimi (ja mahdolliset peitenimet)

Tunnistamistiedot (tehtävä/arvonimi, syntymäaika ja -paikka, passin/henkilökortin nro, ... :n puoliso tai poika/tytär)

Sukupuoli (M/N)

A1a

Ylikenraali Than Shwe

Puheenjohtaja, sa. 2.2.1933

M

A1b

Kyaing Kyaing

Ylikenr Than Shwen vaimo

N

A1c

Thandar Shwe

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1d

Majuri Zaw Phyo Win

Thandar Shwen aviomies, apulaisjohtaja, kauppaministeriö, vientiosasto

M

A1e

Khin Pyone Shwe

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1f

Aye Aye Thit Shwe

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1g

Tun Naing Shwe, alias Tun Tun Naing

Ylikenr Than Shwen poika, J and J Companyn omistaja

M

A1h

Khin Thanda

Tun Naing Shwen vaimo

N

A1i

Kyaing San Shwe

Ylikenr Than Shwen poika, J's Donutsin omistaja

M

A1j

Tri Khin Win Sein

Kyaing San Shwen vaimo

N

A1k

Thant Zaw Shwe, alias Maung Maung

Ylikenr Than Shwen poika

M

A1l

Dewar Shwe

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1m

Kyi Kyi Shwe, alias Ma Aw

Ylikenr Than Shwen tytär

N

A1n

Everstiluutnantti Nay Soe Maung

Kyi Kyi Shwen aviomies

M

A1o

Pho La Pyae (Full Moon), alias Nay Shwe Thway Aung

Kyi Kyi Shwen ja Nay Soe Maungin poika, Yadanabon Cybercityn johtaja

M

A2a

Varaylikenraali Maung Aye

Varapuheenjohtaja, sa. 25.12.1937

M

A2b

Mya Mya San

Varaylikenr Maung Ayen vaimo

N

A2c

Nandar Aye

Varaylikenr Maung Ayen tytär, maj Pye Aungin (D15g) puoliso,Queen Star Computer Co:n omistaja

N

A3a

Kenraali Thura Shwe Mann

Esikuntapäällikkö, erikoisoperaatioiden koordinaattori (maa-, meri- ja ilmavoimat), sa. 11.7.1947

M

A3b

Khin Lay Thet

Kenr Thura Shwe Mannin vaimo, sa. 19.6.1947

N

A3c

Aung Thet Mann, alias Shwe Mann Ko Ko

Kenr Thura Shwe Mannin poika, Ayeya Shwe War (Wah) Company, 5, Pyay Road, Hlaing Township, Yangon, ja RedLink Communications Co. Ltd, No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Road, Bahan Township, Yangon, sa. 19.6.1977

M

A3d

Khin Hnin Thandar

Aung Thet Mannin vaimo

N

A3e

Toe Naing Mann

Kenr Thura Shwe Mannin poika, sa. 29.6.1978, Global Net and Red Link Communications Co. Ltd, No. 20, Building B, Mya Yeik Nyo Royal Hotel, Pa-Le Road, Bahan Township, Yangon, internet-palveluntarjoaja

M

A3f

Zay Zin Latt

Toe Naing Mannin vaimo, Khin Shwen (vrt. J5a) tytär, sa. 24.3.1981

N

A4a

Kenraaliluutnantti Thein Sein

Pääministeri, sa. 20.4.1945, Pathein

M

A4b

Khin Khin Win

Kenrl Thein Seinin vaimo

N

A5a

Kenraali (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo

(Thiha Thura on arvonimi) Ensimmäinen sihteeri, sa. 29.5.1950, Myanmarin kansallisen olympianeuvoston puheenjohtaja ja Myanmar Economic Corporationin puheenjohtaja

M

A5b

Khin Saw Hnin

Kenrl Thiha Thura Tin Aung Myint Oon vaimo

N

A5c

Kapteeni Naing Lin Oo

Kenrl Thiha Thura Tin Aung Myint Oon poika

M

A5d

Hnin Yee Mon

Kapt Naing Lin Oon vaimo

N

A6a

Kenraalimajuri Min Aung Hlaing

Erikoisoperaatiotoimisto II:n päällikkö (Kayahin ja Shanin osavaltiot). 23.6.2008 alkaen

M

A6b

Kyu Kyu Hla

Kenrm Min Aung Hlaingin vaimo

N

A7a

Kenraaliluutnantti Tin Aye

Puolustushankintojen päällikkö, UMEHL:n johtaja

M

A7b

Kyi Kyi Ohn

Kenrl Tin Ayen vaimo

N

A7c

Zaw Min Aye

Kenrl Tin Ayen poika

M

A8a

Kenraalimajuri Thar Aye alias Tha Aye

Erikoisoperaatiotoimisto I:n (Kachin, Chin, Sagaing) päällikkö. Toukokuusta 2009 alkaen, sa. 16.2.1945 (Aiemmin A11a)

M

A8b

Wai Wai Khaing alias Wei Wei Khaing

Kenrm Thar Ayen vaimo (Aiemmin A11b)

N

A8c

See Thu Aye

Kenrm Thar Ayen poika (Aiemmin A11c)

M

A9a

Kenraalimajuri Hla Htay Win

Asevoimien koulutuspäällikkö 23.6.2008 alkaen. (Aiemmin B1a). Htay Co:n omistaja (puutavara)

M

A9b

Mar Mar Wai

Kenrm Hla Htay Winin vaimo

N

A10a

Kenraalimajuri Ko Ko

Erikoisoperaatiotoimisto III:n (Pegu, Irrawaddy, Arakan) päällikkö. 23.6.2008 alkaen

M

A10b

Sao Nwan Khun Sum

Kenrm Ko Kon vaimo

N

A11a

Kenraaliluutnantti Khin Zaw

Erikoisoperaatiotoimisto IV:n (Karen, Mon, Tenas serim) päällikkö. Toukokuusta 2009 alkaen, aikaisemmin erikoisoperaatiotoimisto VI:n päällikkö, kesäkuu 2008 alkaen (Aiemmin G42a)

M

A11b

Khin Pyone Win

Kenrl Khin Zaw vaimo(Aiemmin G42b)

N

A11c

Kyi Tha Khin Zaw

Kenrl Khin Zawin poika (Aiemmin G42c)

M

A11d

Su Khin Zaw

Kenrl Khin Zawin tytär (Aiemmin G42d)

N

A12a

Kenraaliluutnantti Myint Swe

Erikoisoperaatiotoimisto V:n (Rangoon/Yangon) päällikkö

M

A12b

Khin Thet Htay

Kenrl Myint Swen vaimo

N

A13a

Arnt Maung

Uskontoasioiden viraston pääjohtaja, eläkkeellä

M

A14a

Kenraaliluutnantti Ohn Myint

Erikoisoperaatiotoimisto VI:n (Naypyidaw ja Mandalay) päällikkö. Toukokuusta 2009 alkaen. (Aiemmin A8a)

M

A14b

Nu Nu Swe

Kenrl Ohn Myintin vaimo

N

A14c

Kyaw Thiha alias Kyaw Thura

Kenrl Ohn Myintin poika

M

A14d

Nwe Ei Ei Zin

Kyaw Thihan vaimo

N

B.   ALUEELLISET KOMENTAJAT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. komentoalue) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Kenraalimajuri Win Myint | Rangoon (Yangon) | M |
| B1b | Kyin Myaing | Kenrm Win Myintin vaimo | N |
| B2a | Kenraalimajuri Yar Pyae, alias Ya Pyae, Ya Pye, Ya Pyrit, Yar Pye ja Yar Pyrit | Itäinen (Shanin osavaltio (eteläosa)) | M |
| B2b | Thinzar Win Sein | Kenrm Yar Pyaen (alias Ya Pyae, Ya Pye, Ya Pyrit ja Yar Pye ja Yar Pyrit) vaimo | N |
| B3a | Kenraalimajuri Myint Soe | Luoteinen (Sagaingin alue) ja alueellinen salkuton ministeri | M |
| B4a | Kenraalimajuri Khin Zaw Oo | Rannikko (Tanintharyin alue), sa. 24.6.1951 | M |
| B5a | Kenraalimajuri Aung Than Htut | Koillinen (Shanin osavaltio (pohjoisosa)) | M |
| B5b | Cherry | Kenrm Aung Than Htutin vaimo | N |
| B6a | Kenraalimajuri Tin Ngwe | Keskinen (Mandalayn alue) | M |
| B6b | Khin Thida | Kenrm Tin Ngwen vaimo | N |
| B7a | Kenraalimajuri Thaung Aye | Läntinen (Rakhinen osavaltio) | M |
| B7b | Thin Myo Myo Aung | Kenrm Thaung Ayen vaimo | N |
| B8a | Kenraalimajuri Kyaw Swe | Lounainen (Irrawaddyn alue) ja alueellinen salkuton ministeri | M |
| B8b | Win Win Maw | Kenrm Kyaw Swen vaimo | N |
| B9a | Kenraalimajuri Soe Win | Pohjoinen (Kachinin osavaltio) | M |
| B9b | Than Than Nwe | Kenrm Soe Winin vaimo | N |
| B10a | Kenraalimajuri Hla Min | Eteläinen (Bagon alue) | M |
| B11a | Kenraalimajuri Thet Naing Win | Kaakkoinen (Monin osavaltio) | M |
| B12a | Kenraalimajuri Kyaw Phyo | Kolmio (Shanin osavaltio (itäosa)) | M |
| B13a | Kenraalimajuri Wai Lwin | Naypyidaw | M |
| B13b | Swe Swe Oo | Kenrm Wai Lwinin vaimo | N |
| B13c | Wai Phyo Aung | Kenrm Wai Lwinin poika | M |
| B13d | Oanmar Kyaw Tun alias Ohnmar Kyaw Tun | Wai Phyo Aungin vaimo | N |
| B13e | Wai Phyo | Kenrm Wai Lwinin poika | M |
| B13f | Lwin Yamin | Kenrm Wai Lwinin tytär | N |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. komentoalue)

Sukupuoli (M/N)

B1a

Kenraalimajuri Win Myint

Rangoon (Yangon)

M

B1b

Kyin Myaing

Kenrm Win Myintin vaimo

N

B2a

Kenraalimajuri Yar Pyae, alias Ya Pyae, Ya Pye, Ya Pyrit, Yar Pye ja Yar Pyrit

Itäinen (Shanin osavaltio (eteläosa))

M

B2b

Thinzar Win Sein

Kenrm Yar Pyaen (alias Ya Pyae, Ya Pye, Ya Pyrit ja Yar Pye ja Yar Pyrit) vaimo

N

B3a

Kenraalimajuri Myint Soe

Luoteinen (Sagaingin alue) ja alueellinen salkuton ministeri

M

B4a

Kenraalimajuri Khin Zaw Oo

Rannikko (Tanintharyin alue), sa. 24.6.1951

M

B5a

Kenraalimajuri Aung Than Htut

Koillinen (Shanin osavaltio (pohjoisosa))

M

B5b

Cherry

Kenrm Aung Than Htutin vaimo

N

B6a

Kenraalimajuri Tin Ngwe

Keskinen (Mandalayn alue)

M

B6b

Khin Thida

Kenrm Tin Ngwen vaimo

N

B7a

Kenraalimajuri Thaung Aye

Läntinen (Rakhinen osavaltio)

M

B7b

Thin Myo Myo Aung

Kenrm Thaung Ayen vaimo

N

B8a

Kenraalimajuri Kyaw Swe

Lounainen (Irrawaddyn alue) ja alueellinen salkuton ministeri

M

B8b

Win Win Maw

Kenrm Kyaw Swen vaimo

N

B9a

Kenraalimajuri Soe Win

Pohjoinen (Kachinin osavaltio)

M

B9b

Than Than Nwe

Kenrm Soe Winin vaimo

N

B10a

Kenraalimajuri Hla Min

Eteläinen (Bagon alue)

M

B11a

Kenraalimajuri Thet Naing Win

Kaakkoinen (Monin osavaltio)

M

B12a

Kenraalimajuri Kyaw Phyo

Kolmio (Shanin osavaltio (itäosa))

M

B13a

Kenraalimajuri Wai Lwin

Naypyidaw

M

B13b

Swe Swe Oo

Kenrm Wai Lwinin vaimo

N

B13c

Wai Phyo Aung

Kenrm Wai Lwinin poika

M

B13d

Oanmar Kyaw Tun alias Ohnmar Kyaw Tun

Wai Phyo Aungin vaimo

N

B13e

Wai Phyo

Kenrm Wai Lwinin poika

M

B13f

Lwin Yamin

Kenrm Wai Lwinin tytär

N

C.   ALUEELLISET APULAISKOMENTAJAT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. komentoalue) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| C1a | Prikaatikenraali Kyaw Kyaw Tun | Rangoon (Yangon) | M |
| C1b | Khin May Latt | Prkenr Kyaw Kyaw Tunin vaimo | N |
| C2a | Prikaatikenraali Than Htut Aung | Keskinen | M |
| C2b | Moe Moe Nwe | Prkenr Than Htut Aungin vaimo | N |
| C3a | Prikaatikenraali Tin Maung Ohn | Luoteinen | M |
| C4a | Prikaatikenraali San Tun | Pohjoinen, sa. 2.3.1951, Rangoon/Yangon | M |
| C4b | Tin Sein | Prkenr San Tunin vaimo, sa. 27.9.1950, Rangoon/Yangon | N |
| C4c | Ma Khin Ei Ei Thun | Prkenr San Tunin tytär, sa. 16.9.1979, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja | N |
| C4d | Min Thant | Prkenr San Tunin poika, sa. 11.11.1982, Rangoon/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja | M |
| C4e | Khin Mi Mi Tun | Prkenr San Tunin tytär, sa. 25.10.1984, Rangoon/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja | N |
| C5a | Prikaatikenraali Hla Myint | Koillinen | M |
| C5b | Su Su Hlaing | Prkenr Hla Myintin vaimo | N |
| C6a | Prikaatikenraali Wai Lin | Kolmio | M |
| C7a | Prikaatikenraali Chit Oo | Itäinen | M |
| C7b | Kyin Myaing | Prkenr Chit Oon vaimo | N |
| C8a | Prikaatikenraali Zaw Min | Kaakkoinen | M |
| C8b | Nyunt Nyunt Wai | Prkenr Zaw Minin vaimo | N |
| C9a | Prikaatikenraali Hone Ngaing, alias Hon Ngai | Rannikko | M |
| C9b | Wah Wah | Prkenr Hone Ngaingin alias Hon Ngainin vaimo | N |
| C10a | Prikaatikenraali Win Myint | (Aiemmin C7a) Eteläinen | M |
| C10b | Mya Mya Aye | Prkenr Win Myintin vaimo | N |
| C11a | Prikaatikenraali Tint Swe | Lounainen | M |
| C11b | Khin Thaung | Prkenr Tint Swen vaimo | N |
| C11c | Ye Min, alias Ye Kyaw Swar Swe | Prkenr Tint Swen poika | M |
| C11d | Su Mon Swe | Ye Minin vaimo | N |
| C12a | Prikaatikenraali Tin Hlaing | Läntinen | M |
| C12b | Hla Than Htay | Prkenr Tin Hlaingin vaimo | N |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. komentoalue)

Sukupuoli (M/N)

C1a

Prikaatikenraali Kyaw Kyaw Tun

Rangoon (Yangon)

M

C1b

Khin May Latt

Prkenr Kyaw Kyaw Tunin vaimo

N

C2a

Prikaatikenraali Than Htut Aung

Keskinen

M

C2b

Moe Moe Nwe

Prkenr Than Htut Aungin vaimo

N

C3a

Prikaatikenraali Tin Maung Ohn

Luoteinen

M

C4a

Prikaatikenraali San Tun

Pohjoinen, sa. 2.3.1951, Rangoon/Yangon

M

C4b

Tin Sein

Prkenr San Tunin vaimo, sa. 27.9.1950, Rangoon/Yangon

N

C4c

Ma Khin Ei Ei Thun

Prkenr San Tunin tytär, sa. 16.9.1979, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja

N

C4d

Min Thant

Prkenr San Tunin poika, sa. 11.11.1982, Rangoon/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja

M

C4e

Khin Mi Mi Tun

Prkenr San Tunin tytär, sa. 25.10.1984, Rangoon/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd:n johtaja

N

C5a

Prikaatikenraali Hla Myint

Koillinen

M

C5b

Su Su Hlaing

Prkenr Hla Myintin vaimo

N

C6a

Prikaatikenraali Wai Lin

Kolmio

M

C7a

Prikaatikenraali Chit Oo

Itäinen

M

C7b

Kyin Myaing

Prkenr Chit Oon vaimo

N

C8a

Prikaatikenraali Zaw Min

Kaakkoinen

M

C8b

Nyunt Nyunt Wai

Prkenr Zaw Minin vaimo

N

C9a

Prikaatikenraali Hone Ngaing, alias Hon Ngai

Rannikko

M

C9b

Wah Wah

Prkenr Hone Ngaingin alias Hon Ngainin vaimo

N

C10a

Prikaatikenraali Win Myint

(Aiemmin C7a) Eteläinen

M

C10b

Mya Mya Aye

Prkenr Win Myintin vaimo

N

C11a

Prikaatikenraali Tint Swe

Lounainen

M

C11b

Khin Thaung

Prkenr Tint Swen vaimo

N

C11c

Ye Min, alias Ye Kyaw Swar Swe

Prkenr Tint Swen poika

M

C11d

Su Mon Swe

Ye Minin vaimo

N

C12a

Prikaatikenraali Tin Hlaing

Läntinen

M

C12b

Hla Than Htay

Prkenr Tin Hlaingin vaimo

N

D.   MINISTERIT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. ministeriö) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| D1a | Kenraalimajuri Htay Oo | Maatalous ja kastelujärjestelmä (18.9.2004 alkaen) (ennen osuustoiminta 25.8.2003 alkaen); USDA:n pääsihteeri, sa. 20.1.1950, sp. Hintada, passin nro DM 105413, henkilökortin nro 10/Khatana (N) 009325 | M |
| D1b | Ni Ni Win | Kenrm Htay Oon vaimo | N |
| D1c | Thein Zaw Nyo | Kenrm Htay Oon nuorempi poika | M |
| D2a | Prikaatikenraali Tin Naing Thein | Kauppa (18.9.2004 alkaen), entinen varametsätalousministeri, sa. 1955 | M |
| D2b | Aye Aye | Prkenr Tin Naing Theinin vaimo | N |
| D3a | Kenraalimajuri Khin Maung Myint | Rakennusala, myös sähkövoima II | M |
| D3b | Win Win Nu | Kenrm Khin Maung Myintin vaimo | N |
| D4a | Kenraalimajuri Tin Htut | Osuustoiminta (15.5.2006 alkaen) | M |
| D4b | Tin Tin Nyunt | Kenrm Tin Htutin vaimo | N |
| D5a | Kenraalimajuri Khin Aung Myint | Kulttuuri (15.5.2006 alkaen) | M |
| D5b | Khin Phyone | Kenrm Khin Aung Myintin vaimo | N |
| D6a | Tri Chan Nyein | Opetusala (10.8.2005 alkaen), entinen tieteen ja teknologian varaministeri, USDA:n toimeenpanevan komitean jäsen, sa. 15.12.1944 | M |
| D6b | Sandar Aung | Tri Chan Nyeinin vaimo | N |
| D7a | Eversti Zaw Min | Sähkövoima I (15.5.2006 alkaen), sa. 10.1.1949 | M |
| D7b | Khin Mi Mi | Ev Zaw Minin vaimo | N |
| D8a | Prikaatikenraali Lun Thi | Energia (20.12.1997 alkaen), sa. 18.7.1940 | M |
| D8b | Khin Mar Aye | Prkenr Lun Thin vaimo | N |
| D8c | Mya Sein Aye | Prkenr Lun Thin tytär | N |
| D8d | Zin Maung Lun | Prkenr Lun Thin poika | M |
| D8e | Zar Chi Ko | Zin Maung Lunin vaimo | N |
| D9a | Kenraalimajuri Hla Tun | Valtion varat (1.2.2003 alkaen), sa. 11.7.1951 | M |
| D9b | Khin Than Win | Kenrm Hla Tunin vaimo | N |
| D10a | Nyan Win | Ulkoasiat (18.9.2004 alkaen), entinen asevoimien apulaiskoulutuspäällikkö, sa. 22.1.1953 | M |
| D10b | Myint Myint Soe | Nyan Winin vaimo, sa. 15.1.1953 | N |
| D11a | Prikaatikenraali Thein Aung | Metsätalous (25.8.2003 alkaen) | M |
| D11b | Khin Htay Myint | Prkenr Thein Aungin vaimo | N |
| D12a | Professori, tri Kyaw Myint | Terveys (1.2.2003 alkaen), sa. 1940 | M |
| D12b | Nilar Thaw | Prof. tri Kyaw Myintin vaimo | N |
| D13a | Kenraalimajuri Maung Oo | Sisäasiat (5.11.2004 alkaen) ja maahanmuutto ja väestö helmikuusta 2009 alkaen, sa. 1952 | M |
| D13b | Nyunt Nyunt Oo | Kenrm Maung Oon vaimo | N |
| D14a | Kenraalimajuri Maung Maung Swe | Sosiaali-, avustus- ja jälleenasutusasiat (15.5.2006 alkaen) | M |
| D14b | Tin Tin Nwe | Kenrm Maung Maung Swen vaimo | N |
| D14c | Ei Thet Thet Swe | Kenrm Maung Maung Swen tytär | N |
| D14d | Kaung Kyaw Swe | Kenrm Maung Maung Swen poika | M |
| D15a | Aung Thaung | Teollisuus I (15.11.1997 alkaen) | M |
| D15b | Khin Khin Yi | Aung Thaungin vaimo | N |
| D15c | Majuri Moe Aung | Aung Thaungin poika | M |
| D15d | Tri Aye Khaing Nyunt | Maj Moe Aungin vaimo | N |
| D15e | Nay Aung | Aung Thaungin poika, liikemies, toimitusjohtaja, Aung Yee Phyoe Co. Ltd, ja johtaja, IGE Co. Ltd | M |
| D15f | Khin Moe Nyunt | Nay Aungin vaimo | N |
| D15g | Majuri Pyi Aung, alias Pye Aung | Aung Thaungin poika (naimisissa A2c kohdassa tarkoitetun henkilön kanssa). Johtaja, IGE Co. Ltd | M |
| D15h | Khin Ngu Yi Phyo | Aung Thaungin tytär | N |
| D15i | Tri Thu Nanda Aung | Aung Thaungin tytär | N |
| D15j | Aye Myat Po Aung | Aung Thaungin tytär | N |
| D16a | Vara-amiraali Soe Thein | Teollisuus II (kesäkuusta 2008 alkaen). (Aiemmin G38a) | M |
| D16b | Khin Aye Kyin alias Aye Aye | Vara-amir Soe Theinin vaimo | N |
| D16c | Yimon Aye | Vara-amir Soe Theinin tytär, sa. 12.7.1980, oleskelee nykyisin Yhdysvalloissa | N |
| D16d | Aye Chan | Vara-amir Soe Theinin poika, sa. 23.9.1973 | M |
| D16e | Thida Aye | Vara-amir Soe Theinin tytär, sa. 23.3.1979 | N |
| D17a | Prikaatikenraali Kyaw Hsan | Tiedotus (13.9.2002 alkaen) | M |
| D17b | Kyi Kyi Win | Prkenr Kyaw Hsanin vaimo. Myanmarin naisasialiiton tiedotusosaston päällikkö | N |
| D18a | Prikaatikenraali Maung Maung Thein | Karjatalous ja kalastus | M |
| D18b | Myint Myint Aye | Prkenr Maung Maung Theinin vaimo | N |
| D18c | Min Thein, alias Ko Pauk | Prkenr Maung Maung Theinin poika | M |
| D19a | Prikaatikenraali Ohn Myint | Kaivokset (15.11.1997 alkaen) | M |
| D19b | San San | Prkenr Ohn Myintin vaimo | N |
| D19c | Thet Naing Oo | Prkenr Ohn Myintin poika | M |
| D19d | Min Thet Oo | Prkenr Ohn Myintin poika | M |
| D20a | Soe Tha | Kansallinen suunnittelu ja taloudellinen kehitys (20.12.1997 alkaen), sa. 7.11.1944 | M |
| D20b | Kyu Kyu Win | Soe Than vaimo, sa. 3.11.1949 | N |
| D20c | Kyaw Myat Soe alias Aung Myat Soe | Soe Than poika, sa. 14.2.1973/7.10.1974, oleskelee nykyisin Australiassa | M |
| D20d | Wei Wei Lay | Kyaw Myat Soen vaimo, sa. 12.9.1978/18.8.1975, oleskelee nykyisin Australiassa | N |
| D20e | Aung Soe Tha | Soe Than poika, sa. 5.10.1980 | M |
| D20f | Myat Myitzu Soe | Soe Than tytär, s.a. 14.2.1973 | N |
| D20g | San Thida Soe | Soe Than tytär, s.a. 12.9.1978 | N |
| D20h | Phone Myat Soe | Soe Than poika, s.a. 3.3.1983 | M |
| D21a | Eversti Thein Nyunt | Raja-alue-, kansallisuus- ja kehitysasiat (15.11.1997 alkaen), Naypyidawin kaupunginjohtaja | M |
| D21b | Kyin Khaing alias Kyin Khine | Ev Thein Nyuntin vaimo | N |
| D22a | Kenraalimajuri Aung Min | Rautatiet (1.2.2003 alkaen) | M |
| D22b | Wai Wai Thar, alias Wai Wai Tha | Kenrm Aung Minin vaimo | N |
| D22c | Aye Min Aung | Kenrm Aung Minin tytär | N |
| D22d | Htoo Char Aung | Kenrm Aung Minin poika | M |
| D23a | Prikaatikenraali Thura Myint Maung | Uskontoasiat (25.8.2003 alkaen) | M |
| D23b | Aung Kyaw Soe | Prkenr Thura Myint Maungin poika | M |
| D23c | Su Su Sandi | Aung Kyaw Soen vaimo | N |
| D23d | Zin Myint Maung | Prkenr Thura Myint Maungin tytär | N |
| D24a | Thaung | Tiede ja teknologia (marraskuusta 1998 alkaen), sa. 6.7.1937, Kyaukse | M |
| D24b | May Kyi Sein | Thaungin vaimo | N |
| D24c | Aung Kyi | Thaungin poika, sa. 1971 | M |
| D25a | Prikaatikenraali Thura Aye Myint | Urheilu (29.10.1999 alkaen) | M |
| D25b | Aye Aye | Prkenr Thura Aye Myintin vaimo | N |
| D25c | Nay Linn | Prkenr Thura Aye Myintin poika | M |
| D26a | Prikaatikenraali Thein Zaw | Televiestintä, posti ja lennätin (10.5.2001 alkaen) | M |
| D26b | Mu Mu Win | Prkenr Thein Zawn vaimo | N |
| D27a | Kenraalimajuri Thein Swe | Liikenne, 18.9.2004 alkaen (aikaisemmin pääministerin kanslia 25.8.2003 alkaen) | M |
| D27b | Mya Theingi | Kenrm Thein Swen vaimo | N |
| D28a | Kenraalimajuri Soe Naing | Hotelli- ja matkailuala (15.5.2006 alkaen) | M |
| D28b | Tin Tin Latt | Kenrm Soe Naingin vaimo | N |
| D28c | Wut Yi Oo | Kenrm Soe Naingin tytär | N |
| D28d | Kapteeni Htun Zaw Win | Wut Yi Oon aviomies | M |
| D28e | Yin Thu Aye | Kenrm Soe Naingin tytär | N |
| D28f | Yi Phone Zaw | Kenrm Soe Naingin poika | M |
| D29a | Aung Kyi | Työllisyys/työvoima (nimitetty suhteiden ministeriksi 8.10.2007 vastaamaan suhteista Aung San Suu Kyihin) | M |
| D29b | Thet Thet Swe | Aung Kyin vaimo | N |
| D30a | Kyaw Thu | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan puheenjohtaja, s.a. 15.8.1949 | M |
| D30b | Lei Lei Kyi | Kyaw Thun vaimo | N |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. ministeriö)

Sukupuoli (M/N)

D1a

Kenraalimajuri Htay Oo

Maatalous ja kastelujärjestelmä (18.9.2004 alkaen) (ennen osuustoiminta 25.8.2003 alkaen); USDA:n pääsihteeri, sa. 20.1.1950, sp. Hintada, passin nro DM 105413, henkilökortin nro 10/Khatana (N) 009325

M

D1b

Ni Ni Win

Kenrm Htay Oon vaimo

N

D1c

Thein Zaw Nyo

Kenrm Htay Oon nuorempi poika

M

D2a

Prikaatikenraali Tin Naing Thein

Kauppa (18.9.2004 alkaen), entinen varametsätalousministeri, sa. 1955

M

D2b

Aye Aye

Prkenr Tin Naing Theinin vaimo

N

D3a

Kenraalimajuri Khin Maung Myint

Rakennusala, myös sähkövoima II

M

D3b

Win Win Nu

Kenrm Khin Maung Myintin vaimo

N

D4a

Kenraalimajuri Tin Htut

Osuustoiminta (15.5.2006 alkaen)

M

D4b

Tin Tin Nyunt

Kenrm Tin Htutin vaimo

N

D5a

Kenraalimajuri Khin Aung Myint

Kulttuuri (15.5.2006 alkaen)

M

D5b

Khin Phyone

Kenrm Khin Aung Myintin vaimo

N

D6a

Tri Chan Nyein

Opetusala (10.8.2005 alkaen), entinen tieteen ja teknologian varaministeri, USDA:n toimeenpanevan komitean jäsen, sa. 15.12.1944

M

D6b

Sandar Aung

Tri Chan Nyeinin vaimo

N

D7a

Eversti Zaw Min

Sähkövoima I (15.5.2006 alkaen), sa. 10.1.1949

M

D7b

Khin Mi Mi

Ev Zaw Minin vaimo

N

D8a

Prikaatikenraali Lun Thi

Energia (20.12.1997 alkaen), sa. 18.7.1940

M

D8b

Khin Mar Aye

Prkenr Lun Thin vaimo

N

D8c

Mya Sein Aye

Prkenr Lun Thin tytär

N

D8d

Zin Maung Lun

Prkenr Lun Thin poika

M

D8e

Zar Chi Ko

Zin Maung Lunin vaimo

N

D9a

Kenraalimajuri Hla Tun

Valtion varat (1.2.2003 alkaen), sa. 11.7.1951

M

D9b

Khin Than Win

Kenrm Hla Tunin vaimo

N

D10a

Nyan Win

Ulkoasiat (18.9.2004 alkaen), entinen asevoimien apulaiskoulutuspäällikkö, sa. 22.1.1953

M

D10b

Myint Myint Soe

Nyan Winin vaimo, sa. 15.1.1953

N

D11a

Prikaatikenraali Thein Aung

Metsätalous (25.8.2003 alkaen)

M

D11b

Khin Htay Myint

Prkenr Thein Aungin vaimo

N

D12a

Professori, tri Kyaw Myint

Terveys (1.2.2003 alkaen), sa. 1940

M

D12b

Nilar Thaw

Prof. tri Kyaw Myintin vaimo

N

D13a

Kenraalimajuri Maung Oo

Sisäasiat (5.11.2004 alkaen) ja maahanmuutto ja väestö helmikuusta 2009 alkaen, sa. 1952

M

D13b

Nyunt Nyunt Oo

Kenrm Maung Oon vaimo

N

D14a

Kenraalimajuri Maung Maung Swe

Sosiaali-, avustus- ja jälleenasutusasiat (15.5.2006 alkaen)

M

D14b

Tin Tin Nwe

Kenrm Maung Maung Swen vaimo

N

D14c

Ei Thet Thet Swe

Kenrm Maung Maung Swen tytär

N

D14d

Kaung Kyaw Swe

Kenrm Maung Maung Swen poika

M

D15a

Aung Thaung

Teollisuus I (15.11.1997 alkaen)

M

D15b

Khin Khin Yi

Aung Thaungin vaimo

N

D15c

Majuri Moe Aung

Aung Thaungin poika

M

D15d

Tri Aye Khaing Nyunt

Maj Moe Aungin vaimo

N

D15e

Nay Aung

Aung Thaungin poika, liikemies, toimitusjohtaja, Aung Yee Phyoe Co. Ltd, ja johtaja, IGE Co. Ltd

M

D15f

Khin Moe Nyunt

Nay Aungin vaimo

N

D15g

Majuri Pyi Aung, alias Pye Aung

Aung Thaungin poika (naimisissa A2c kohdassa tarkoitetun henkilön kanssa). Johtaja, IGE Co. Ltd

M

D15h

Khin Ngu Yi Phyo

Aung Thaungin tytär

N

D15i

Tri Thu Nanda Aung

Aung Thaungin tytär

N

D15j

Aye Myat Po Aung

Aung Thaungin tytär

N

D16a

Vara-amiraali Soe Thein

Teollisuus II (kesäkuusta 2008 alkaen). (Aiemmin G38a)

M

D16b

Khin Aye Kyin alias Aye Aye

Vara-amir Soe Theinin vaimo

N

D16c

Yimon Aye

Vara-amir Soe Theinin tytär, sa. 12.7.1980, oleskelee nykyisin Yhdysvalloissa

N

D16d

Aye Chan

Vara-amir Soe Theinin poika, sa. 23.9.1973

M

D16e

Thida Aye

Vara-amir Soe Theinin tytär, sa. 23.3.1979

N

D17a

Prikaatikenraali Kyaw Hsan

Tiedotus (13.9.2002 alkaen)

M

D17b

Kyi Kyi Win

Prkenr Kyaw Hsanin vaimo. Myanmarin naisasialiiton tiedotusosaston päällikkö

N

D18a

Prikaatikenraali Maung Maung Thein

Karjatalous ja kalastus

M

D18b

Myint Myint Aye

Prkenr Maung Maung Theinin vaimo

N

D18c

Min Thein, alias Ko Pauk

Prkenr Maung Maung Theinin poika

M

D19a

Prikaatikenraali Ohn Myint

Kaivokset (15.11.1997 alkaen)

M

D19b

San San

Prkenr Ohn Myintin vaimo

N

D19c

Thet Naing Oo

Prkenr Ohn Myintin poika

M

D19d

Min Thet Oo

Prkenr Ohn Myintin poika

M

D20a

Soe Tha

Kansallinen suunnittelu ja taloudellinen kehitys (20.12.1997 alkaen), sa. 7.11.1944

M

D20b

Kyu Kyu Win

Soe Than vaimo, sa. 3.11.1949

N

D20c

Kyaw Myat Soe alias Aung Myat Soe

Soe Than poika, sa. 14.2.1973/7.10.1974, oleskelee nykyisin Australiassa

M

D20d

Wei Wei Lay

Kyaw Myat Soen vaimo, sa. 12.9.1978/18.8.1975, oleskelee nykyisin Australiassa

N

D20e

Aung Soe Tha

Soe Than poika, sa. 5.10.1980

M

D20f

Myat Myitzu Soe

Soe Than tytär, s.a. 14.2.1973

N

D20g

San Thida Soe

Soe Than tytär, s.a. 12.9.1978

N

D20h

Phone Myat Soe

Soe Than poika, s.a. 3.3.1983

M

D21a

Eversti Thein Nyunt

Raja-alue-, kansallisuus- ja kehitysasiat (15.11.1997 alkaen), Naypyidawin kaupunginjohtaja

M

D21b

Kyin Khaing alias Kyin Khine

Ev Thein Nyuntin vaimo

N

D22a

Kenraalimajuri Aung Min

Rautatiet (1.2.2003 alkaen)

M

D22b

Wai Wai Thar, alias Wai Wai Tha

Kenrm Aung Minin vaimo

N

D22c

Aye Min Aung

Kenrm Aung Minin tytär

N

D22d

Htoo Char Aung

Kenrm Aung Minin poika

M

D23a

Prikaatikenraali Thura Myint Maung

Uskontoasiat (25.8.2003 alkaen)

M

D23b

Aung Kyaw Soe

Prkenr Thura Myint Maungin poika

M

D23c

Su Su Sandi

Aung Kyaw Soen vaimo

N

D23d

Zin Myint Maung

Prkenr Thura Myint Maungin tytär

N

D24a

Thaung

Tiede ja teknologia (marraskuusta 1998 alkaen), sa. 6.7.1937, Kyaukse

M

D24b

May Kyi Sein

Thaungin vaimo

N

D24c

Aung Kyi

Thaungin poika, sa. 1971

M

D25a

Prikaatikenraali Thura Aye Myint

Urheilu (29.10.1999 alkaen)

M

D25b

Aye Aye

Prkenr Thura Aye Myintin vaimo

N

D25c

Nay Linn

Prkenr Thura Aye Myintin poika

M

D26a

Prikaatikenraali Thein Zaw

Televiestintä, posti ja lennätin (10.5.2001 alkaen)

M

D26b

Mu Mu Win

Prkenr Thein Zawn vaimo

N

D27a

Kenraalimajuri Thein Swe

Liikenne, 18.9.2004 alkaen (aikaisemmin pääministerin kanslia 25.8.2003 alkaen)

M

D27b

Mya Theingi

Kenrm Thein Swen vaimo

N

D28a

Kenraalimajuri Soe Naing

Hotelli- ja matkailuala (15.5.2006 alkaen)

M

D28b

Tin Tin Latt

Kenrm Soe Naingin vaimo

N

D28c

Wut Yi Oo

Kenrm Soe Naingin tytär

N

D28d

Kapteeni Htun Zaw Win

Wut Yi Oon aviomies

M

D28e

Yin Thu Aye

Kenrm Soe Naingin tytär

N

D28f

Yi Phone Zaw

Kenrm Soe Naingin poika

M

D29a

Aung Kyi

Työllisyys/työvoima (nimitetty suhteiden ministeriksi 8.10.2007 vastaamaan suhteista Aung San Suu Kyihin)

M

D29b

Thet Thet Swe

Aung Kyin vaimo

N

D30a

Kyaw Thu

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan puheenjohtaja, s.a. 15.8.1949

M

D30b

Lei Lei Kyi

Kyaw Thun vaimo

N

E.   VARAMINISTERIT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. ministeriö) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1a | Ohn Myint | Maatalous ja kastelujärjestelmät (15.11.1997 alkaen) | M |
| E1b | Thet War | Ohn Myintin vaimo | N |
| E2a | Prikaatikenraali Aung Tun | Kauppa (13.9.2003 alkaen) | M |
| E3a | Prikaatikenraali Myint Thein | Rakennusala (5.1.2000 alkaen) | M |
| E3b | Mya Than | Prkenr Myint Theinin vaimo | N |
| E4a | Tint Swe | Rakennusala, sa. 7.11.1936 (7.5.1998 alkaen) | M |
| E5a | Kenraalimajuri Aye Myint | Puolustus (15.5.2006 alkaen) | M |
| E6a | Prikaatikenraali Aung Myo Min | Opetusala (19.11.2003 alkaen) | M |
| E6b | Thazin Nwe | Prkenr Aung Myo Minin vaimo | N |
| E6c | Si Thun Aung | Prkenr Aung Myo Minin poika | M |
| E7a | Myo Myint | Sähkövoima I (29.10.1999 alkaen) | M |
| E7b | Tin Tin Myint | Myo Myintin vaimo | N |
| E8a | Prikaatikenraali Than Htay | Energia (25.8.2003 alkaen) | M |
| E8b | Soe Wut Yi | Prkenr Than Htayn vaimo | N |
| E9a | Eversti Hla Thein Swe | Sa. 8.3.1957. Valtion varat (25.8.2003 alkaen) | M |
| E9b | Thida Win | Ev Hla Thein Swen vaimo | N |
| E10a | Prikaatikenraali Win Myint | Sähkövoima II | M |
| E10b | Tin Ma Ma Than | Prkenr Win Myintin vaimo | N |
| E11a | Maung Myint | Ulkoasiat, sa. 21.5.1958, Mandalay (18.9.2004 alkaen) | M |
| E11b | Tri Khin Mya Win | Sa. 21.1.1956, Maung Myintin vaimo | N |
| E12a | Professori, tri Mya Oo | Terveys (16.11.1997 alkaen), sa. 25.1.1940 | M |
| E12b | Tin Tin Mya | Prof. tri Mya Oon vaimo | N |
| E12c | Tri Tun Tun Oo | Prof. tri Mya Oon poika, sa. 26.7.1965 | M |
| E12d | Tri Mya Thuzar | Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 23.9.1971 | N |
| E12e | Mya Thidar | Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 10.6.1973 | N |
| E12f | Mya Nandar | Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 29.5.1976 | N |
| E13a | Prikaatikenraali Phone Swe | Sisäasiat (25.8.2003 alkaen) | M |
| E13b | San San Wai | Prkenr Phone Swen vaimo | N |
| E14a | Prikaatikenraali Aye Myint Kyu | Hotelli- ja matkailuala (16.11.1997 alkaen) | M |
| E14b | Professori Khin Swe Myint | Prkenr Aye Myint Kyun vaimo | N |
| E15a | Prikaatikenraali Win Sein | Maahanmuutto ja väestö (marraskuusta 2006 alkaen) | M |
| E15b | Wai Wai Linn | Prkenr Win Seinin vaimo | N |
| E16a | Prikaatikenraali Thein Tun | Teollisuus I (ylimääräinen apulaisministeri) | M |
| E17a | Everstiluutnantti Khin Maung Kyaw | Teollisuus II (5.1.2000 alkaen) | M |
| E17b | Mi Mi Wai | Evl Khin Maung Kyawn vaimo | N |
| E18a | Kenraalimajuri Kyaw Swa Khine | Teollisuus II (24.10.2007 alkaen) (aiemmin G29a), (ylimääräinen apulaisministeri) | M |
| E18b | Khin Phyu Mar | Kenrm Kyaw Swa Khinen vaimo | N |
| E19a | Eversti Tin Ngwe | Raja-alue-, kansallisuus- ja kehitysasiat (25.8.2003 alkaen) | M |
| E19b | Khin Mya Chit | Ev Tin Ngwen vaimo | N |
| E20a | Thaung Lwin | Rautatiet (16.11.1997 alkaen) | M |
| E20b | Tri Yi Yi Htwe | Thura Thaung Lwinin vaimo | N |
| E21a | Prikaatikenraali Aung Ko | Uskontoasiat, USDA, toimeenpanevan keskuskomitean jäsen (17.11.1997 alkaen) | M |
| E21b | Myint Myint Yee, alias Yi Yi Myint | Prkenr Thura Aung Kon vaimo | N |
| E22a | Kyaw Soe | Tiede ja teknologia, sa. 16.10.1944 (15.11.2004 alkaen) | M |
| E23a | Eversti Thurein Zaw | Kansallinen suunnittelu ja taloudellinen kehitys (10.8.2005 alkaen) | M |
| E23b | Tin Ohn Myint | Ev Thurein Zawin vaimo | N |
| E24a | Prikaatikenraali Kyaw Myin | Sosiaali-, avustus- ja jälleenasutusasiat (25.8.2003 alkaen) | M |
| E24b | Khin Nwe Nwe | Prkenr Kyaw Myinin vaimo | N |
| E25a | Pe Than | Rautatiet (14.11.1998 alkaen) | M |
| E25b | Cho Cho Tun | Pe Thanin vaimo | N |
| E26a | Eversti Nyan Tun Aung | Liikenne (25.8.2003 alkaen) | M |
| E26b | Wai Wai | Ev Nyan Tun Aungin vaimo | N |
| E27a | Tri Paing Soe | Terveys (ylimääräinen apulaisministeri) (15.5.2006 alkaen) | M |
| E27b | Khin Mar Swe | Tri Paing Soen vaimo | N |
| E28a | Kenraalimajuri Thein Tun | Posti- ja televiestintä | M |
| E28b | Mya Mya Win | Thein Tunin vaimo | N |
| E29a | Kenraalimajuri Kyaw Swa Khaing | Teollisuus II | M |
| E29b | Khin Phyu Mar | Kyaw Swa Khaingin vaimo | N |
| E30a | Kenraalimajuri Thein Htay | Puolustus | M |
| E30b | Myint Myint Khine | Kenrm Thein Htayn vaimo | N |
| E31a | Prikaatikenraali Tin Tun Aung | Työvoima (7.11.2007 alkaen) | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. ministeriö)

Sukupuoli (M/N)

E1a

Ohn Myint

Maatalous ja kastelujärjestelmät (15.11.1997 alkaen)

M

E1b

Thet War

Ohn Myintin vaimo

N

E2a

Prikaatikenraali Aung Tun

Kauppa (13.9.2003 alkaen)

M

E3a

Prikaatikenraali Myint Thein

Rakennusala (5.1.2000 alkaen)

M

E3b

Mya Than

Prkenr Myint Theinin vaimo

N

E4a

Tint Swe

Rakennusala, sa. 7.11.1936 (7.5.1998 alkaen)

M

E5a

Kenraalimajuri Aye Myint

Puolustus (15.5.2006 alkaen)

M

E6a

Prikaatikenraali Aung Myo Min

Opetusala (19.11.2003 alkaen)

M

E6b

Thazin Nwe

Prkenr Aung Myo Minin vaimo

N

E6c

Si Thun Aung

Prkenr Aung Myo Minin poika

M

E7a

Myo Myint

Sähkövoima I (29.10.1999 alkaen)

M

E7b

Tin Tin Myint

Myo Myintin vaimo

N

E8a

Prikaatikenraali Than Htay

Energia (25.8.2003 alkaen)

M

E8b

Soe Wut Yi

Prkenr Than Htayn vaimo

N

E9a

Eversti Hla Thein Swe

Sa. 8.3.1957. Valtion varat (25.8.2003 alkaen)

M

E9b

Thida Win

Ev Hla Thein Swen vaimo

N

E10a

Prikaatikenraali Win Myint

Sähkövoima II

M

E10b

Tin Ma Ma Than

Prkenr Win Myintin vaimo

N

E11a

Maung Myint

Ulkoasiat, sa. 21.5.1958, Mandalay (18.9.2004 alkaen)

M

E11b

Tri Khin Mya Win

Sa. 21.1.1956, Maung Myintin vaimo

N

E12a

Professori, tri Mya Oo

Terveys (16.11.1997 alkaen), sa. 25.1.1940

M

E12b

Tin Tin Mya

Prof. tri Mya Oon vaimo

N

E12c

Tri Tun Tun Oo

Prof. tri Mya Oon poika, sa. 26.7.1965

M

E12d

Tri Mya Thuzar

Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 23.9.1971

N

E12e

Mya Thidar

Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 10.6.1973

N

E12f

Mya Nandar

Prof. tri Mya Oon tytär, sa. 29.5.1976

N

E13a

Prikaatikenraali Phone Swe

Sisäasiat (25.8.2003 alkaen)

M

E13b

San San Wai

Prkenr Phone Swen vaimo

N

E14a

Prikaatikenraali Aye Myint Kyu

Hotelli- ja matkailuala (16.11.1997 alkaen)

M

E14b

Professori Khin Swe Myint

Prkenr Aye Myint Kyun vaimo

N

E15a

Prikaatikenraali Win Sein

Maahanmuutto ja väestö (marraskuusta 2006 alkaen)

M

E15b

Wai Wai Linn

Prkenr Win Seinin vaimo

N

E16a

Prikaatikenraali Thein Tun

Teollisuus I (ylimääräinen apulaisministeri)

M

E17a

Everstiluutnantti Khin Maung Kyaw

Teollisuus II (5.1.2000 alkaen)

M

E17b

Mi Mi Wai

Evl Khin Maung Kyawn vaimo

N

E18a

Kenraalimajuri Kyaw Swa Khine

Teollisuus II (24.10.2007 alkaen) (aiemmin G29a), (ylimääräinen apulaisministeri)

M

E18b

Khin Phyu Mar

Kenrm Kyaw Swa Khinen vaimo

N

E19a

Eversti Tin Ngwe

Raja-alue-, kansallisuus- ja kehitysasiat (25.8.2003 alkaen)

M

E19b

Khin Mya Chit

Ev Tin Ngwen vaimo

N

E20a

Thaung Lwin

Rautatiet (16.11.1997 alkaen)

M

E20b

Tri Yi Yi Htwe

Thura Thaung Lwinin vaimo

N

E21a

Prikaatikenraali Aung Ko

Uskontoasiat, USDA, toimeenpanevan keskuskomitean jäsen (17.11.1997 alkaen)

M

E21b

Myint Myint Yee, alias Yi Yi Myint

Prkenr Thura Aung Kon vaimo

N

E22a

Kyaw Soe

Tiede ja teknologia, sa. 16.10.1944 (15.11.2004 alkaen)

M

E23a

Eversti Thurein Zaw

Kansallinen suunnittelu ja taloudellinen kehitys (10.8.2005 alkaen)

M

E23b

Tin Ohn Myint

Ev Thurein Zawin vaimo

N

E24a

Prikaatikenraali Kyaw Myin

Sosiaali-, avustus- ja jälleenasutusasiat (25.8.2003 alkaen)

M

E24b

Khin Nwe Nwe

Prkenr Kyaw Myinin vaimo

N

E25a

Pe Than

Rautatiet (14.11.1998 alkaen)

M

E25b

Cho Cho Tun

Pe Thanin vaimo

N

E26a

Eversti Nyan Tun Aung

Liikenne (25.8.2003 alkaen)

M

E26b

Wai Wai

Ev Nyan Tun Aungin vaimo

N

E27a

Tri Paing Soe

Terveys (ylimääräinen apulaisministeri) (15.5.2006 alkaen)

M

E27b

Khin Mar Swe

Tri Paing Soen vaimo

N

E28a

Kenraalimajuri Thein Tun

Posti- ja televiestintä

M

E28b

Mya Mya Win

Thein Tunin vaimo

N

E29a

Kenraalimajuri Kyaw Swa Khaing

Teollisuus II

M

E29b

Khin Phyu Mar

Kyaw Swa Khaingin vaimo

N

E30a

Kenraalimajuri Thein Htay

Puolustus

M

E30b

Myint Myint Khine

Kenrm Thein Htayn vaimo

N

E31a

Prikaatikenraali Tin Tun Aung

Työvoima (7.11.2007 alkaen)

M

F.   MUUT MATKAILUALAN NIMITYKSET

| # | Nimi | Tunnistamistiedot
  (ml. toimi) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | Hla Htay | Pääjohtaja, Hotelli- ja matkailuvirasto (toimitusjohtaja, Myanmarin hotelli- ja matkailupalvelu elokuuhun 2004 asti) | M |
| F2a | Tin Maung Shwe | Varapääjohtaja, Hotelli- ja matkailuvirasto | M |
| F3a | Soe Thein | Toimitusjohtaja, Myanmarin hotelli- ja matkailupalvelu lokakuusta 2004 alkaen (entinen johtaja) | M |
| F4a | Khin Maung Soe | Johtaja | M |
| F5a | Tint Swe | Johtaja | M |
| F6a | Everstiluutnantti Yan Naing | Pääjohtaja, hotelli- ja matkailuministeriö | M |
| F7a | Kyi Kyi Aye | Johtaja, matkailun edistäminen, hotelli- ja matkailuministeriö | N |

#

Nimi

Tunnistamistiedot

(ml. toimi)

Sukupuoli (M/N)

F1a

Hla Htay

Pääjohtaja, Hotelli- ja matkailuvirasto (toimitusjohtaja, Myanmarin hotelli- ja matkailupalvelu elokuuhun 2004 asti)

M

F2a

Tin Maung Shwe

Varapääjohtaja, Hotelli- ja matkailuvirasto

M

F3a

Soe Thein

Toimitusjohtaja, Myanmarin hotelli- ja matkailupalvelu lokakuusta 2004 alkaen (entinen johtaja)

M

F4a

Khin Maung Soe

Johtaja

M

F5a

Tint Swe

Johtaja

M

F6a

Everstiluutnantti Yan Naing

Pääjohtaja, hotelli- ja matkailuministeriö

M

F7a

Kyi Kyi Aye

Johtaja, matkailun edistäminen, hotelli- ja matkailuministeriö

N

G.   KENRAALIKUNTA

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. tehtävä) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| G1a | Kenraalimajuri Hla Shwe | Apulaiskomentopäällikkö | M |
| G2a | Kenraalimajuri Soe Maung | Pääoikeusupseeri | M |
| G2b | Nang Phyu Phyu Aye | Kenrm Soe Maungin vaimo | N |
| G3a | Prikaatikenraali Thein Htaik, alias Hteik | Ylitarkastaja | M |
| G4a | Kenraalimajuri Saw Hla | Sotilaspoliisipäällikkö | M |
| G4b | Cho Cho Maw | Kenrm Saw Hlan vaimo | N |
| G5a | Kenraalimajuri Htin Aung Kyaw | Apulaispäämajoitusmestari | M |
| G5b | Khin Khin Maw | Kenrm Htin Aung Kyawin vaimo | N |
| G6a | Kenraaliluutnantti Lun Maung | Päätilintarkastaja | M |
| G6b | May Mya Sein | Kenrl Lun Maungin vaimo | N |
| G7a | Kenraalimajuri Nay Win | SPDC:n puheenjohtajan sotilasavustaja | M |
| G8a | Kenraalimajuri Hsan Hsint | Sotilasnimitysasiat, sa. 1951 | M |
| G8b | Khin Ma Lay | Kenrm Hsan Hsintin vaimo | N |
| G8c | Okkar San Sint | Kenrm Hsan Hsintin poika | M |
| G9a | Kenraalimajuri Hla Aung Thein | Leirin komentaja, Rangoon | M |
| G9b | Amy Khaing | Kenrm Hla Aung Theinin vaimo | N |
| G10a | Kenraaliluutnantti Ye Myint | Sotilasasioiden turvallisuuspäällikkö | M |
| G10b | Myat Ngwe | Kenrl Ye Myintin vaimo | N |
| G11a | Prikaatikenraali Mya Win | Komentaja, maanpuolustuskorkeakoulu | M |
| G12a | Prikaatikenraali Maung Maung Aye | Yleisesikunnan päällikkö (kesäkuusta 2008 alkaen) | M |
| G12b | San San Yee | Prkenr Maung Maung Ayen vaimo | N |
| G13a | Prikaatikenraali Tun Tun Oo | Johtaja, suhdetoiminta ja psykologinen sodankäynti | M |
| G14a | Kenraalimajuri Thein Tun | Johtaja, viestiala; hallintokomitean kokoonkutsuvan kansalliskokouksen jäsen | M |
| G15a | Kenraalimajuri Than Htay | Johtaja, huolto ja kuljetus | M |
| G15b | Nwe Nwe Win | Kenrm Thein Htayn vaimo | N |
| G16a | Kenraalimajuri Khin Maung Tint | Johtaja, turvapainoala | M |
| G17a | Kenraalimajuri Sein Lin | Johtaja, puolustusministeriö (Tarkkaa tehtävää ei tunneta. Entinen puolustusmateriaaliosaston päällikkö) | M |
| G18a | Kenraalimajuri Kyi Win | Johtaja, tykistö ja panssarit, UMEHL:n johtokunnan jäsen | M |
| G18b | Khin Mya Mon | Kenrm Kyi Winin vaimo | N |
| G19a | Kenraalimajuri Tin Tun | Johtaja, pioneerit | M |
| G19b | Khin Myint Wai | Kenrm Tin Tunin vaimo | N |
| G20a | Kenraalimajuri Aung Thein | Johtaja, jälleenasutus | M |
| G20b | Htwe Yi, alias Htwe Htwe Yi | Kenrm Aung Theinin vaimo | N |
| G21a | Prikaatikenraali Than Maung | Apulaiskomentaja, maanpuolustuskorkeakoulu | M |
| G22a | Prikaatikenraali Win Myint | Rehtori, aseteknologian oppilaitos | M |
| G23a | Prikaatikenraali Tun Nay Lin | Rehtori/komentaja, asevoimien lääkintäoppilaitos | M |
| G24a | Prikaatikenraali Than Sein | Komentaja, sotilassairaala, Mingaladon, sa. 1.2.1946, sp. Bago | M |
| G24b | Rosy Mya Than | Prkenr Than Seinin vaimo | N |
| G25a | Prikaatikenraali Win Than | Johtaja, hankinnat, ja toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings (ennen kenrm Win Hlaing, K1a) | M |
| G26a | Prikaatikenraali Than Maung | Johtaja, kansanmiliisi ja rajajoukot | M |
| G27a | Kenraalimajuri Khin Maung Win | Johtaja, puolustusteollisuus | M |
| G28a | Prikaatikenraali Win Aung | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen | M |
| G29a | Prikaatikenraali Soe Oo | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen | M |
| G30a | Prikaatikenraali Nyi Tun alias Nyi Htun | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen | M |
| G31a | Prikaatikenraali Kyaw Aung | Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen | M |
| G32a | Kenraaliluutnantti Myint Hlaing | Esikuntapäällikkö (ilmapuolustus) | M |
| G32b | Khin Thant Sin | Kenrl Myint Hlaingin vaimo | N |
| G32c | Hnin Nandar Hlaing | Kenrl Myint Hlaingin tytär | N |
| G32d | Thant Sin Hlaing | Kenrl Myint Hlaingin poika | M |
| G33a | Kenraalimajuri Mya Win | Johtaja, tykistö, puolustusministeriö | M |
| G34a | Kenraalimajuri Tin Soe | Johtaja, panssaroidut ajoneuvot, puolustusministeriö | M |
| G35a | Kenraalimajuri Than Aung | Johtaja, puolustusministeriö, lääkintähenkilöstön osasto | M |
| G36a | Kenraalimajuri Ngwe Thein | Puolustusministeriö | M |
| G37a | Eversti Thant Shin | Pääjohtaja, pääministerin kanslia | M |
| G38a | Kenraaliluutnantti Thura Myint Aung | Komentopäällikkö (aiemmin B8a, ylennetty lounaisen alueellisen komentajan tehtävästä) | M |
| G39a | Kenraalimajuri Maung Shein | Sotilastarkastus ja ylitarkastaja | M |
| G40a | Kenraalimajuri Tha Aye | Puolustusministeriö | M |
| G41a | Eversti Myat Thu | Rangoonin sotilasalueen 1 komentaja (pohjoinen Rangoon) | M |
| G42a | Eversti Nay Myo | Sotilasalueen 2 komentaja (itäinen Rangoon) | M |
| G43a | Eversti Tin Hsan | Sotilasalueen 3 komentaja (läntinen Rangoon) | M |
| G44a | Eversti Khin Maung Htun | Sotilasalueen 4 komentaja (eteläinen Rangoon) | M |
| G45a | Eversti Tint Wai | Operaatiovalvontayksikön nro 4 (Mawbi) komentaja | M |
| G46a | San Nyunt | Sotilaallisen turvallisuushallinnon sotilastukiyksikön nro 2 komentaja | M |
| G47a | Everstiluutnantti Zaw Win | Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 3 komentaja, Shwemyayar | M |
| G48a | Majuri Mya Thaung | Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 5 komentaja, Mawbi | M |
| G49a | Majuri Aung San Win | Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 7 komentaja, Thanlin Township | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. tehtävä)

Sukupuoli (M/N)

G1a

Kenraalimajuri Hla Shwe

Apulaiskomentopäällikkö

M

G2a

Kenraalimajuri Soe Maung

Pääoikeusupseeri

M

G2b

Nang Phyu Phyu Aye

Kenrm Soe Maungin vaimo

N

G3a

Prikaatikenraali Thein Htaik, alias Hteik

Ylitarkastaja

M

G4a

Kenraalimajuri Saw Hla

Sotilaspoliisipäällikkö

M

G4b

Cho Cho Maw

Kenrm Saw Hlan vaimo

N

G5a

Kenraalimajuri Htin Aung Kyaw

Apulaispäämajoitusmestari

M

G5b

Khin Khin Maw

Kenrm Htin Aung Kyawin vaimo

N

G6a

Kenraaliluutnantti Lun Maung

Päätilintarkastaja

M

G6b

May Mya Sein

Kenrl Lun Maungin vaimo

N

G7a

Kenraalimajuri Nay Win

SPDC:n puheenjohtajan sotilasavustaja

M

G8a

Kenraalimajuri Hsan Hsint

Sotilasnimitysasiat, sa. 1951

M

G8b

Khin Ma Lay

Kenrm Hsan Hsintin vaimo

N

G8c

Okkar San Sint

Kenrm Hsan Hsintin poika

M

G9a

Kenraalimajuri Hla Aung Thein

Leirin komentaja, Rangoon

M

G9b

Amy Khaing

Kenrm Hla Aung Theinin vaimo

N

G10a

Kenraaliluutnantti Ye Myint

Sotilasasioiden turvallisuuspäällikkö

M

G10b

Myat Ngwe

Kenrl Ye Myintin vaimo

N

G11a

Prikaatikenraali Mya Win

Komentaja, maanpuolustuskorkeakoulu

M

G12a

Prikaatikenraali Maung Maung Aye

Yleisesikunnan päällikkö (kesäkuusta 2008 alkaen)

M

G12b

San San Yee

Prkenr Maung Maung Ayen vaimo

N

G13a

Prikaatikenraali Tun Tun Oo

Johtaja, suhdetoiminta ja psykologinen sodankäynti

M

G14a

Kenraalimajuri Thein Tun

Johtaja, viestiala; hallintokomitean kokoonkutsuvan kansalliskokouksen jäsen

M

G15a

Kenraalimajuri Than Htay

Johtaja, huolto ja kuljetus

M

G15b

Nwe Nwe Win

Kenrm Thein Htayn vaimo

N

G16a

Kenraalimajuri Khin Maung Tint

Johtaja, turvapainoala

M

G17a

Kenraalimajuri Sein Lin

Johtaja, puolustusministeriö (Tarkkaa tehtävää ei tunneta. Entinen puolustusmateriaaliosaston päällikkö)

M

G18a

Kenraalimajuri Kyi Win

Johtaja, tykistö ja panssarit, UMEHL:n johtokunnan jäsen

M

G18b

Khin Mya Mon

Kenrm Kyi Winin vaimo

N

G19a

Kenraalimajuri Tin Tun

Johtaja, pioneerit

M

G19b

Khin Myint Wai

Kenrm Tin Tunin vaimo

N

G20a

Kenraalimajuri Aung Thein

Johtaja, jälleenasutus

M

G20b

Htwe Yi, alias Htwe Htwe Yi

Kenrm Aung Theinin vaimo

N

G21a

Prikaatikenraali Than Maung

Apulaiskomentaja, maanpuolustuskorkeakoulu

M

G22a

Prikaatikenraali Win Myint

Rehtori, aseteknologian oppilaitos

M

G23a

Prikaatikenraali Tun Nay Lin

Rehtori/komentaja, asevoimien lääkintäoppilaitos

M

G24a

Prikaatikenraali Than Sein

Komentaja, sotilassairaala, Mingaladon, sa. 1.2.1946, sp. Bago

M

G24b

Rosy Mya Than

Prkenr Than Seinin vaimo

N

G25a

Prikaatikenraali Win Than

Johtaja, hankinnat, ja toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings (ennen kenrm Win Hlaing, K1a)

M

G26a

Prikaatikenraali Than Maung

Johtaja, kansanmiliisi ja rajajoukot

M

G27a

Kenraalimajuri Khin Maung Win

Johtaja, puolustusteollisuus

M

G28a

Prikaatikenraali Win Aung

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen

M

G29a

Prikaatikenraali Soe Oo

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen

M

G30a

Prikaatikenraali Nyi Tun alias Nyi Htun

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen

M

G31a

Prikaatikenraali Kyaw Aung

Siviilihallinnon valinta- ja koulutuslautakunnan jäsen

M

G32a

Kenraaliluutnantti Myint Hlaing

Esikuntapäällikkö (ilmapuolustus)

M

G32b

Khin Thant Sin

Kenrl Myint Hlaingin vaimo

N

G32c

Hnin Nandar Hlaing

Kenrl Myint Hlaingin tytär

N

G32d

Thant Sin Hlaing

Kenrl Myint Hlaingin poika

M

G33a

Kenraalimajuri Mya Win

Johtaja, tykistö, puolustusministeriö

M

G34a

Kenraalimajuri Tin Soe

Johtaja, panssaroidut ajoneuvot, puolustusministeriö

M

G35a

Kenraalimajuri Than Aung

Johtaja, puolustusministeriö, lääkintähenkilöstön osasto

M

G36a

Kenraalimajuri Ngwe Thein

Puolustusministeriö

M

G37a

Eversti Thant Shin

Pääjohtaja, pääministerin kanslia

M

G38a

Kenraaliluutnantti Thura Myint Aung

Komentopäällikkö (aiemmin B8a, ylennetty lounaisen alueellisen komentajan tehtävästä)

M

G39a

Kenraalimajuri Maung Shein

Sotilastarkastus ja ylitarkastaja

M

G40a

Kenraalimajuri Tha Aye

Puolustusministeriö

M

G41a

Eversti Myat Thu

Rangoonin sotilasalueen 1 komentaja (pohjoinen Rangoon)

M

G42a

Eversti Nay Myo

Sotilasalueen 2 komentaja (itäinen Rangoon)

M

G43a

Eversti Tin Hsan

Sotilasalueen 3 komentaja (läntinen Rangoon)

M

G44a

Eversti Khin Maung Htun

Sotilasalueen 4 komentaja (eteläinen Rangoon)

M

G45a

Eversti Tint Wai

Operaatiovalvontayksikön nro 4 (Mawbi) komentaja

M

G46a

San Nyunt

Sotilaallisen turvallisuushallinnon sotilastukiyksikön nro 2 komentaja

M

G47a

Everstiluutnantti Zaw Win

Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 3 komentaja, Shwemyayar

M

G48a

Majuri Mya Thaung

Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 5 komentaja, Mawbi

M

G49a

Majuri Aung San Win

Lon Hteinin pataljoonan tukikohdan 7 komentaja, Thanlin Township

M

Merivoimat

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. tehtävä) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| G50a | Kontra-amiraali Nyan Tun | Merivoimien komentaja. Kesäkuusta 2008 alkaen. UMEHL:n johtokunnan jäsen. (Aiemmin B39a) | M |
| G50b | Khin Aye Myint | Nyan Tunin vaimo | N |
| G51a | Kommodori Win Shein | Komentaja, Merivoimien koulutuskeskus | M |
| G52a | Kommodori prikaatikenraali Thura Thet Swe | Komentaja, Taninthayn laivastopiiri | M |
| G53a | Kommodori Myint Lwin | Komentaja, Irrawaddyn laivastopiiri | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. tehtävä)

Sukupuoli (M/N)

G50a

Kontra-amiraali Nyan Tun

Merivoimien komentaja. Kesäkuusta 2008 alkaen. UMEHL:n johtokunnan jäsen. (Aiemmin B39a)

M

G50b

Khin Aye Myint

Nyan Tunin vaimo

N

G51a

Kommodori Win Shein

Komentaja, Merivoimien koulutuskeskus

M

G52a

Kommodori prikaatikenraali Thura Thet Swe

Komentaja, Taninthayn laivastopiiri

M

G53a

Kommodori Myint Lwin

Komentaja, Irrawaddyn laivastopiiri

M

Ilmavoimat

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. tehtävä) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| G54a | Kenraaliluutnantti Myat Hein | Ilmavoimien komentaja | M |
| G54b | Htwe Htwe Nyunt | Kenrl Myat Heinin vaimo | N |
| G55a | Kenraalimajuri Khin Aung Myint | Esikuntapäällikkö (ilmavoimat) | M |
| G56a | Prikaatikenraali Ye Chit Pe | Ilmavoimien komentajan esikunta, Mingaladon | M |
| G57a | Prikaatikenraali Khin Maung Tin | Shanden ilmasotakoulun komentaja, Meiktila | M |
| G58a | Prikaatikenraali Zin Yaw | Patheinin lentotukikohdan komentaja, esikuntapäällikkö (ilmavoimat), UMEHL:n johtokunnan jäsen | M |
| G58b | Khin Thiri | Prkenr Zin Yawin vaimo | N |
| G58c | Zin Mon Aye | Prkenr Zin Yawin tytär, sa. 26.3.1985 | N |
| G58d | Htet Aung | Prkenr Zin Yawin poika, sa. 9.7.1988 | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. tehtävä)

Sukupuoli (M/N)

G54a

Kenraaliluutnantti Myat Hein

Ilmavoimien komentaja

M

G54b

Htwe Htwe Nyunt

Kenrl Myat Heinin vaimo

N

G55a

Kenraalimajuri Khin Aung Myint

Esikuntapäällikkö (ilmavoimat)

M

G56a

Prikaatikenraali Ye Chit Pe

Ilmavoimien komentajan esikunta, Mingaladon

M

G57a

Prikaatikenraali Khin Maung Tin

Shanden ilmasotakoulun komentaja, Meiktila

M

G58a

Prikaatikenraali Zin Yaw

Patheinin lentotukikohdan komentaja, esikuntapäällikkö (ilmavoimat), UMEHL:n johtokunnan jäsen

M

G58b

Khin Thiri

Prkenr Zin Yawin vaimo

N

G58c

Zin Mon Aye

Prkenr Zin Yawin tytär, sa. 26.3.1985

N

G58d

Htet Aung

Prkenr Zin Yawin poika, sa. 9.7.1988

M

Kevyet jalkaväkidivisioonat

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. tehtävä) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| G59a | Prikaatikenraali Than Htut | 11.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G60a | Prikaatikenraali Tun Nay Lin | 22.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G61a | Prikaatikenraali Kyaw Htoo Lwin | 33.kevyt jalkaväkidivisioona, Sagaing | M |
| G62a | Prikaatikenraali Taut Tun | 44.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G63a | Prikaatikenraali Aye Khin | 55.kevyt jalkaväkidivisioona, Lalaw | M |
| G64a | Prikaatikenraali San Myint | 66.kevyt jalkaväkidivisioona, Pyi | M |
| G65a | Prikaatikenraali Tun Than | 77.kevyt jalkaväkidivisioona, Bago | M |
| G66a | Prikaatikenraali Aung Kyaw Hla | 88.kevyt jalkaväkidivisioona, Magwe | M |
| G67a | Prikaatikenraali Tin Oo Lwin | 99.kevyt jalkaväkidivisioona, Meiktila | M |
| G68a | Prikaatikenraali Sein Win | 101.kevyt jalkaväkidivisioona, Pakokku | M |
| G69a | Eversti Than Han | 66.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G70a | Everstiluutnantti Htwe Hla | 66.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G71a | Everstiluutnantti Han Nyunt | 66.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G72a | Eversti Ohn Myint | 77.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G73a | Everstiluutnantti Aung Kyaw Zaw | 77.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G74a | Majuri Hla Phyo | 77.kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G75a | Eversti Myat Thu | Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G76a | Eversti Htein Lin | Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G77a | Everstiluutnantti Tun Hla Aung | Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G78a | Eversti Aung Tun | 66.prikaati | M |
| G79a | Kapteeni Thein Han | 66.prikaati | M |
| G79b | Hnin Wutyi Aung | Kapt Thein Hanin vaimo | N |
| G80a | Everstiluutnantti Mya Win | Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G81a | Eversti Win Te | Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G82a | Eversti Soe Htway | Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona | M |
| G83a | Everstiluutnantti Tun Aye | Komentaja, 702. kevyt jalkaväkipataljoona | M |
| G84a | Nyan Myint Kyaw | Komentaja, 281. jalkaväkipataljoona (Mongyang, itäinen Shanin osavaltio) | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. tehtävä)

Sukupuoli (M/N)

G59a

Prikaatikenraali Than Htut

11.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G60a

Prikaatikenraali Tun Nay Lin

22.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G61a

Prikaatikenraali Kyaw Htoo Lwin

33.kevyt jalkaväkidivisioona, Sagaing

M

G62a

Prikaatikenraali Taut Tun

44.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G63a

Prikaatikenraali Aye Khin

55.kevyt jalkaväkidivisioona, Lalaw

M

G64a

Prikaatikenraali San Myint

66.kevyt jalkaväkidivisioona, Pyi

M

G65a

Prikaatikenraali Tun Than

77.kevyt jalkaväkidivisioona, Bago

M

G66a

Prikaatikenraali Aung Kyaw Hla

88.kevyt jalkaväkidivisioona, Magwe

M

G67a

Prikaatikenraali Tin Oo Lwin

99.kevyt jalkaväkidivisioona, Meiktila

M

G68a

Prikaatikenraali Sein Win

101.kevyt jalkaväkidivisioona, Pakokku

M

G69a

Eversti Than Han

66.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G70a

Everstiluutnantti Htwe Hla

66.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G71a

Everstiluutnantti Han Nyunt

66.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G72a

Eversti Ohn Myint

77.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G73a

Everstiluutnantti Aung Kyaw Zaw

77.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G74a

Majuri Hla Phyo

77.kevyt jalkaväkidivisioona

M

G75a

Eversti Myat Thu

Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G76a

Eversti Htein Lin

Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G77a

Everstiluutnantti Tun Hla Aung

Taktinen komentaja, 11. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G78a

Eversti Aung Tun

66.prikaati

M

G79a

Kapteeni Thein Han

66.prikaati

M

G79b

Hnin Wutyi Aung

Kapt Thein Hanin vaimo

N

G80a

Everstiluutnantti Mya Win

Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G81a

Eversti Win Te

Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G82a

Eversti Soe Htway

Taktinen komentaja, 77. kevyt jalkaväkidivisioona

M

G83a

Everstiluutnantti Tun Aye

Komentaja, 702. kevyt jalkaväkipataljoona

M

G84a

Nyan Myint Kyaw

Komentaja, 281. jalkaväkipataljoona (Mongyang, itäinen Shanin osavaltio)

M

Muut prikaatikenraalit

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. tehtävä) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| G85a | Prikaatikenraali Htein Win | Taikkyin asema | M |
| G86a | Prikaatikenraali Khin Maung Htay | Meiktilan aseman komentaja | M |
| G87a | Prikaatikenraali Kyaw Oo Lwin | Kalayn aseman komentaja | M |
| G88a | Prikaatikenraali Khin Zaw Win | Khamaukgyin asema | M |
| G89a | Prikaatikenraali Kyaw Aung | Eteläinen sotilasalue, Toungoon aseman komentaja | M |
| G90a | Prikaatikenraali Myint Hein | Sotilasoperaatiot, komentoalue 3, Mogaungin asema | M |
| G91a | Prikaatikenraali Tin Ngwe | Puolustusministeriö | M |
| G92a | Prikaatikenraali Myo Lwin | Sotilasoperaatiot, komentoalue 7, Pekonin asema | M |
| G93a | Prikaatikenraali Myint Soe | Sotilasoperaatiot, komentoalue 5, Taungupin asema | M |
| G94a | Prikaatikenraali Myint Aye | Sotilasoperaatiot, komentoalue 9, Kyauktawin asema | M |
| G95a | Prikaatikenraali Nyunt Hlaing | Sotilasoperaatiot, komentoalue 17, Mong Panin asema | M |
| G96a | Prikaatikenraali Ohn Myint | Monin osavaltio, USDA CEC:n jäsen | M |
| G97a | Prikaatikenraali Soe Nwe | Sotilasoperaatiot, komentoalue 21, Bhamon asema | M |
| G98a | Prikaatikenraali Than Tun | Kyaukpadaungin aseman komentaja | M |
| G99a | Prikaatikenraali Than Tun Aung | Alueelliset operaatiot, Sittwen komentoalue | M |
| G100a | Prikaatikenraali Thaung Htaik | Aungbanin aseman komentaja | M |
| G101a | Prikaatikenraali Thein Hteik | Sotilasoperaatiot, komentoalue 13, Bokpyin asema | M |
| G102a | Prikaatikenraali Thura Myint Thein | Namhsan, taktisten operaatioiden komentoalue, nykyään Myanmar Economic Corporationin (MEC) toimitusjohtaja | M |
| G103a | Prikaatikenraali Win Aung | Mong Hsatin aseman komentaja | M |
| G104a | Prikaatikenraali Myo Tint | Liikenneministeriö, erityistehtävässä oleva upseeri | M |
| G105a | Prikaatikenraali Thura Sein Thaung | Sosiaaliministeriö, erityistehtävässä oleva upseeri | M |
| G106a | Prikaatikenraali Phone Zaw Han | Mandalayn pormestari helmikuusta 2005 alkaen ja Mandalay Cityn kehityskomitean puheenjohtaja, entinen Kyaukmen komentaja | M |
| G106b | Moe Thidar | Prkenr Phone Zaw Hanin vaimo | N |
| G107a | Prikaatikenraali Win Myint | Pyinmanan aseman komentaja | M |
| G108a | Prikaatikenraali Kyaw Swe | Pyin Oo Lwinin aseman komentaja | M |
| G109a | Prikaatikenraali Soe Win | Bahtoon aseman komentaja | M |
| G110a | Prikaatikenraali Thein Htay | Sota-asetuotannon varapäällikkö, Puolustusministeriö | M |
| G111a | Prikaatikenraali Myint Soe | Rangoonin aseman komentaja | M |
| G112a | Prikaatikenraali Myo Myint Thein | Pyin Oo Lwinin sotilassairaalan komentaja | M |
| G113a | Prikaatikenraali Sein Myint | Valtion rauhan ja kehityksen neuvoston Bagon (Pegu) jaoston puheenjohtaja | M |
| G114a | Prikaatikenraali Hong Ngai (Ngaing) | Chinin osavaltion rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja | M |
| G115a | Prikaatikenraali Win Myint | Kayahin osavaltion rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. tehtävä)

Sukupuoli (M/N)

G85a

Prikaatikenraali Htein Win

Taikkyin asema

M

G86a

Prikaatikenraali Khin Maung Htay

Meiktilan aseman komentaja

M

G87a

Prikaatikenraali Kyaw Oo Lwin

Kalayn aseman komentaja

M

G88a

Prikaatikenraali Khin Zaw Win

Khamaukgyin asema

M

G89a

Prikaatikenraali Kyaw Aung

Eteläinen sotilasalue, Toungoon aseman komentaja

M

G90a

Prikaatikenraali Myint Hein

Sotilasoperaatiot, komentoalue 3, Mogaungin asema

M

G91a

Prikaatikenraali Tin Ngwe

Puolustusministeriö

M

G92a

Prikaatikenraali Myo Lwin

Sotilasoperaatiot, komentoalue 7, Pekonin asema

M

G93a

Prikaatikenraali Myint Soe

Sotilasoperaatiot, komentoalue 5, Taungupin asema

M

G94a

Prikaatikenraali Myint Aye

Sotilasoperaatiot, komentoalue 9, Kyauktawin asema

M

G95a

Prikaatikenraali Nyunt Hlaing

Sotilasoperaatiot, komentoalue 17, Mong Panin asema

M

G96a

Prikaatikenraali Ohn Myint

Monin osavaltio, USDA CEC:n jäsen

M

G97a

Prikaatikenraali Soe Nwe

Sotilasoperaatiot, komentoalue 21, Bhamon asema

M

G98a

Prikaatikenraali Than Tun

Kyaukpadaungin aseman komentaja

M

G99a

Prikaatikenraali Than Tun Aung

Alueelliset operaatiot, Sittwen komentoalue

M

G100a

Prikaatikenraali Thaung Htaik

Aungbanin aseman komentaja

M

G101a

Prikaatikenraali Thein Hteik

Sotilasoperaatiot, komentoalue 13, Bokpyin asema

M

G102a

Prikaatikenraali Thura Myint Thein

Namhsan, taktisten operaatioiden komentoalue, nykyään Myanmar Economic Corporationin (MEC) toimitusjohtaja

M

G103a

Prikaatikenraali Win Aung

Mong Hsatin aseman komentaja

M

G104a

Prikaatikenraali Myo Tint

Liikenneministeriö, erityistehtävässä oleva upseeri

M

G105a

Prikaatikenraali Thura Sein Thaung

Sosiaaliministeriö, erityistehtävässä oleva upseeri

M

G106a

Prikaatikenraali Phone Zaw Han

Mandalayn pormestari helmikuusta 2005 alkaen ja Mandalay Cityn kehityskomitean puheenjohtaja, entinen Kyaukmen komentaja

M

G106b

Moe Thidar

Prkenr Phone Zaw Hanin vaimo

N

G107a

Prikaatikenraali Win Myint

Pyinmanan aseman komentaja

M

G108a

Prikaatikenraali Kyaw Swe

Pyin Oo Lwinin aseman komentaja

M

G109a

Prikaatikenraali Soe Win

Bahtoon aseman komentaja

M

G110a

Prikaatikenraali Thein Htay

Sota-asetuotannon varapäällikkö, Puolustusministeriö

M

G111a

Prikaatikenraali Myint Soe

Rangoonin aseman komentaja

M

G112a

Prikaatikenraali Myo Myint Thein

Pyin Oo Lwinin sotilassairaalan komentaja

M

G113a

Prikaatikenraali Sein Myint

Valtion rauhan ja kehityksen neuvoston Bagon (Pegu) jaoston puheenjohtaja

M

G114a

Prikaatikenraali Hong Ngai (Ngaing)

Chinin osavaltion rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja

M

G115a

Prikaatikenraali Win Myint

Kayahin osavaltion rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja

M

H.   VANKILOISTA JA POLIISIVOIMISTA VASTAAVAT SOTILASHENKILÖT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot (ml. tehtävä) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| H1a | Prikaatikenraali Khin Yi | Myanmarin poliisiylijohtaja, sa. 29.12.1952 | M |
| H1b | Khin May Soe | Prkenr Khin Yin vaimo | N |
| H2a | Zaw Win | Pääjohtaja, vankila-asioiden osasto (sisäasiainministeriö) elokuusta 2004 alkaen, entinen Myanmarin apulaispoliisiylijohtaja ja entinen prkenr. Entinen sotilashenkilö. | M |
| H2b | Nwe Ni San | Zaw Winin vaimo | N |
| H3a | Aung Saw Win | Pääjohtaja, erityistutkintatoimisto | M |
| H4a | Poliisin prikaatikenraali Khin Maung Si | Poliisikomentaja | M |
| H5a | Everstiluutnantti Tin Thaw | Hallituksen teknisen instituutin komentaja | M |
| H6a | Maung Maung Oo | Sotilaallisia turvallisuusasioita käsittelevän kuulusteluryhmän päällikkö Inseinin vankilassa | M |
| H7a | Myo Aung | Rangoonin pidätyskeskuksen johtaja | M |
| H8a | Poliisin prikaatikenraali Zaw Win | Varapoliisikomentaja | M |
| H9a | Poliisin everstiluutnantti Zaw Min Aung | Erikoisjaosto | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot (ml. tehtävä)

Sukupuoli (M/N)

H1a

Prikaatikenraali Khin Yi

Myanmarin poliisiylijohtaja, sa. 29.12.1952

M

H1b

Khin May Soe

Prkenr Khin Yin vaimo

N

H2a

Zaw Win

Pääjohtaja, vankila-asioiden osasto (sisäasiainministeriö) elokuusta 2004 alkaen, entinen Myanmarin apulaispoliisiylijohtaja ja entinen prkenr. Entinen sotilashenkilö.

M

H2b

Nwe Ni San

Zaw Winin vaimo

N

H3a

Aung Saw Win

Pääjohtaja, erityistutkintatoimisto

M

H4a

Poliisin prikaatikenraali Khin Maung Si

Poliisikomentaja

M

H5a

Everstiluutnantti Tin Thaw

Hallituksen teknisen instituutin komentaja

M

H6a

Maung Maung Oo

Sotilaallisia turvallisuusasioita käsittelevän kuulusteluryhmän päällikkö Inseinin vankilassa

M

H7a

Myo Aung

Rangoonin pidätyskeskuksen johtaja

M

H8a

Poliisin prikaatikenraali Zaw Win

Varapoliisikomentaja

M

H9a

Poliisin everstiluutnantti Zaw Min Aung

Erikoisjaosto

M

I.   USDA-PUOLUE (UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT ASSOCIATION)

(USDA:n korkeita viranhaltijoita, joita ei ole mainittu muualla)

| # | Nimi | Tunnistamistiedot
  (ml. tehtävä) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| I1a | Prikaatikenraali Aung Thein Lin alias Aung Thein Lynn | Yangonin pormestari, Yangon Cityn kehityskomitean (YCDC) puheenjohtaja (sihteeri) ja USDA:n toimeenpanevan keskuskomitean jäsen, sa. 1952 | M |
| I1b | Khin San Nwe | Prkenr Aung Thein Linin vaimo | N |
| I1c | Thidar Myo | Prkenr Aung Thein Linin tytär | N |
| I2a | Eversti Maung Par alias Maung Pa | Yangon Cityn kehityskomitea I:n varapormestari (I toimeenpanevan keskuskomitean jäsen) | M |
| I2b | Khin Nyunt Myaing | Ev Maung Parin vaimo | N |
| I2c | Naing Win Par | Ev Maung Parin poika | M |
| I3a | Nyan Tun Aung | Toimeenpanevan keskuskomitean jäsen | M |
| I4a | Aye Myint | Rangoonin kaupungin toimeenpanevan komitean jäsen | M |
| I5a | Tin Hlaing | Rangoonin kaupungin toimeenpanevan komitean jäsen | M |
| I6a | Soe Nyunt | Henkilöstöupseeri, Yangon itäinen | M |
| I7a | Chit Ko Ko | Rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja, Mingala Taungnyunt Township | M |
| I8a | Soe Hlaing Oo | Rauhan ja kehityksen neuvoston sihteeri, Mingala Taungnyunt Township | M |
| I9a | Kapteeni Kan Win | Mingala Taungnyunt Township, poliisikomentaja | M |
| I10a | That Zin Thein | Mingala Taungnyuntin kehitysasioiden komitean päällikkö | M |
| I11a | Khin Maung Myint | Mingala Taungnyuntin maahanmuutto- ja väestöosaston päällikkö | M |
| I12a | Zaw Lin | Mingala Taungnyunt Township, USDA:n sihteeri | M |
| I13a | Win Hlaing | Mingala Taungnyunt Township, USDA:n apulaissihteeri | M |
| I14a | San San Kyaw | Tiedotusministeriön tiedotus- ja suhdetoimintaosaston henkilöstöpäällikkö, Mingala Taungnyunt Township | N |
| I15a | Kenraaliluutnantti Myint Hlaing | Puolustusministeriön ja USDA:n jäsen | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot

(ml. tehtävä)

Sukupuoli (M/N)

I1a

Prikaatikenraali Aung Thein Lin alias Aung Thein Lynn

Yangonin pormestari, Yangon Cityn kehityskomitean (YCDC) puheenjohtaja (sihteeri) ja USDA:n toimeenpanevan keskuskomitean jäsen, sa. 1952

M

I1b

Khin San Nwe

Prkenr Aung Thein Linin vaimo

N

I1c

Thidar Myo

Prkenr Aung Thein Linin tytär

N

I2a

Eversti Maung Par alias Maung Pa

Yangon Cityn kehityskomitea I:n varapormestari (I toimeenpanevan keskuskomitean jäsen)

M

I2b

Khin Nyunt Myaing

Ev Maung Parin vaimo

N

I2c

Naing Win Par

Ev Maung Parin poika

M

I3a

Nyan Tun Aung

Toimeenpanevan keskuskomitean jäsen

M

I4a

Aye Myint

Rangoonin kaupungin toimeenpanevan komitean jäsen

M

I5a

Tin Hlaing

Rangoonin kaupungin toimeenpanevan komitean jäsen

M

I6a

Soe Nyunt

Henkilöstöupseeri, Yangon itäinen

M

I7a

Chit Ko Ko

Rauhan ja kehityksen neuvoston puheenjohtaja, Mingala Taungnyunt Township

M

I8a

Soe Hlaing Oo

Rauhan ja kehityksen neuvoston sihteeri, Mingala Taungnyunt Township

M

I9a

Kapteeni Kan Win

Mingala Taungnyunt Township, poliisikomentaja

M

I10a

That Zin Thein

Mingala Taungnyuntin kehitysasioiden komitean päällikkö

M

I11a

Khin Maung Myint

Mingala Taungnyuntin maahanmuutto- ja väestöosaston päällikkö

M

I12a

Zaw Lin

Mingala Taungnyunt Township, USDA:n sihteeri

M

I13a

Win Hlaing

Mingala Taungnyunt Township, USDA:n apulaissihteeri

M

I14a

San San Kyaw

Tiedotusministeriön tiedotus- ja suhdetoimintaosaston henkilöstöpäällikkö, Mingala Taungnyunt Township

N

I15a

Kenraaliluutnantti Myint Hlaing

Puolustusministeriön ja USDA:n jäsen

M

J.   VALTION TALOUSPOLIITTISTA TUKEA SAAVAT HENKILÖT JA MUUT HALLITUKSEEN YHTEYDESSÄ OLEVAT HENKILÖT

| # | Nimi | Tunnistamistiedot
  (ml. yritys) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| J1a | Tay Za | Toimitusjohtaja, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co; sa. 18.7.1964, henkilökortin nro MYGN 006415.
  Yangon United Football Clubin omistaja. Isä Myint Swe (6.11.1924); äiti Ohn (12.8.1934) | M |
| J1b | Thidar Zaw | Tay Zan vaimo, sa. 24.2.1964,
  henkilökortin nro KMYT 006865.
  Vanhemmat Zaw Nyunt (kuollut), Htoo (kuollut) | N |
| J1c | Pye Phyo Tay Za | Tay Zan poika, sa. 29.1.1987 | M |
| J1d | Ohn | Tay Zan äiti, sa. 12.8.1934 | N |
| J2a | Thiha | Tay Zan (J1a) veli, sa. 24.6.1960,
  johtaja, Htoo Trading. London Cigarettes -tukkuliike (Myawaddy Trading) | M |
| J2b | Shwe Shwe Lin | Thihan vaimo | N |
| J3a | Aung Ko Win, alias Saya Kyaung | Kanbawza Bank, myös Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd sekä London Cigarettes -yhtiön agentti Shanin ja Kayahin osavaltioissa ja Kanbawza Football Clubin omistaja | M |
| J3b | Nan Than Htwe alias Nan Than Htay | Aung Ko Winin vaimo | N |
| J3c | Nang Lang Kham, alias Nan Lan Khan | Aung Ko Winin tytär, sa. 1.6.1988 | N |
| J4a | Tun Myint Naing, alias Steven Law, Htun Myint Naing, Htoon Myint Naing | Asia World Co., sa. 15.5.1958 tai 27.8.1960, Magway Football Clubin omistaja | M |
| J4b | Ng Seng Hong, alias Seng Hong, Cecilia Ng tai Ng Sor Hon | Tun Myint Naingin vaimo, Golden Aaron Pte Ltd:n (Singapore) pääjohtaja | N |
| J4c | Lo Hsing-han | Tun Myint Naingin, alias Steven Lawin (Asia World Co.) isä, sa. 1938 tai 1935 | M |
| J5a | Khin Shwe | Zaykabar Co, sa. 21.1.1952. Katso myös A3f | M |
| J5b | San San Kywe | Khin Shwen vaimo | N |
| J5c | Zay Thiha | Khin Shwen poika, sa. 1.1.1977, Zaykabari Co. Ltd:n toimitusjohtaja | M |
| J5d | Nandar Hlaing | Zay Thihan vaimo | N |
| J6a | Htay Myint | Yuzana Co., sa. 6.2.1955, myös Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project ja Southern Myanmar United Football Clubin omistaja | M |
| J6b | Aye Aye Maw | Htay Myintin vaimo, sa. 17.11.1957 | N |
| J6c | Win Myint | Htay Myintin veli, sa. 29.5.1952, Yuzana Co.:n johtaja | M |
| J6d | Lay Myint | Htay Myintin veli, sa. 6.2.1955, Yuzana Co.:n johtaja | M |
| J6e | Kyin Toe | Htay Myintin veli, sa. 29.4.1957, Yuzana Co.:n johtaja | M |
| J6f | Zar Chi Htay | Htay Myintin tytär, Yuzana Co.:n johtaja, sa. 17.2.1981 | N |
| J6g | Khin Htay Lin | Johtaja, Yuzana Co., sa. 14.4.1969 | M |
| J7a | Kyaw Win | Shwe Thanlwin Trading Co. (ainoa teollisuusministeriö 2:n alaisuudessa toimivan Thaton Tires -yhtiön jälleenmyyjä) | M |
| J7b | Nan Mauk Loung Sai, alias Nang Mauk Lao Hsai | Kyaw Winin vaimo | N |
| J8a | Kenraalimajuri (eläkkeellä) Nyunt Tin | Entinen ministeri, maatalous ja kastelujärjestelmät, eläkkeelle syyskuussa 2004 | M |
| J8b | Khin Myo Oo | Kenrm (evp) Nyunt Tinin vaimo | N |
| J8c | Kyaw Myo Nyunt | Kenrm (evp) Nyunt Tinin poika | M |
| J8d | Thu Thu Ei Han | Kenrm (evp) Nyunt Tinin tytär | N |
| J9a | Than Than Nwe | Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) vaimo | N |
| J9b | Nay Soe | Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) poika | M |
| J9c | Theint Theint Soe | Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) tytär | N |
| J9d | Sabai Myaing | Nay Soen vaimo | N |
| J9e | Htin Htut | Theint Theint Soen aviomies | M |
| J10a | Maung Maung Myint | Toimitusjohtaja, Myangon Myint Co. Ltd | M |
| J11a | Maung Ko | Johtaja, Htarwara mining company | M |
| J12a | Zaw Zaw, alias Phoe Zaw | Toimitusjohtaja, Max Myanmar, sa. 22.10.1966 | M |
| J12b | Htay Htay Khine (Khaing) | Zaw Zawin vaimo | N |
| J13a | Chit Khaing, alias Chit Khine | Toimitusjohtaja, Eden group of companies, ja Delta United Football Clubin omistaja | M |
| J14a | Maung Weik | Maung Weik & Co. Ltd | M |
| J15a | Aung Htwe | Toimitusjohtaja, Golden Flower Construction Company | M |
| J16a | Kyaw Thein | Htoo Tradingin johtaja ja yhtiökumppani, sa. 25.10.1947 | M |
| J17a | Kyaw Myint | Omistaja, Golden Flower Co. Ltd, 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon | M |
| J18a | Nay Win Tun | Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd | M |
| J19a | Win Myint | Myanmarin kauppa- ja teollisuuskamarien liiton (UMFCCI) puheenjohtaja sekä Shwe Nagar Min Co.:n omistaja ja Zeya Shwe Myay Football Clubin omistaja | M |
| J20a | Eike (Eik) Htun, alias Ayke Htun, alias Aik Tun, alias Patric Linn | Sa. 21.10.1948, sp. Mongkai Olympic Construction Co.:n ja Shwe Taung Development Co. Ltd (584, 5F High Tech Tower Corner 7th Street and Strand Road, Lanmadaw Township, Yangon) sekä Asia Wealth Bankin toimitusjohtaja | M |
| J20b | Sandar Tun | Eike Htunin tytär, sa. 23.8.1974 Yangon | N |
| J20c | Aung Zaw Naing | Eike Htunin poika | M |
| J20d | Mi Mi Khaing | Eike Htunin poika | M |
| J21a | ”Dagon” Win Aung | Dagon International Co. Ltd, sa. 30.9.1953, sp. Pyay, henkilökortin nro n:o: PRE 127435 | M |
| J21b | Moe Mya Mya | ”Dagon” Win Aungin vaimo, sa. 28.8.1958, henkilökortin nro B/RGN 021998 | N |
| J21c | Ei Hnin Pwint, alias Christabelle Aung | ”Dagon” Win Aungin tytär,
  sa. 22.2.1981,
  Palm Beach Resort Ngwe Saungin johtaja | N |
| J21d | Thurane Aung, alias Christopher Aung, Thurein Aung | ”Dagon” Win Aungin poika, sa. 23.7.1982 | M |
| J21e | Ei Hnin Khine, alias Christina Aung | ”Dagon” Win Aungin tytär, sa. 18.12.1983, oleskelee nykyisin Yhdistyneessä kuningaskunnassa | N |
| J22a | Aung Myat, alias Aung Myint | Mother Trading | M |
| J23a | Win Lwin | Kyaw Tha Company | M |
| J24a | Tri Sai Sam Tun | Loi Hein Co., yhteistyössä teollisuusministeriö 1:n kanssa, Yadanabon Football Clubin omistaja | M |
| J25a | San San Yee (Yi) | Super One -yhtymä | N |
| J26a | Aung Zaw Ye Myint | Yetagun Construction Co.:n omistaja | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot

(ml. yritys)

Sukupuoli (M/N)

J1a

Tay Za

Toimitusjohtaja, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co; sa. 18.7.1964, henkilökortin nro MYGN 006415.

Yangon United Football Clubin omistaja. Isä Myint Swe (6.11.1924); äiti Ohn (12.8.1934)

M

J1b

Thidar Zaw

Tay Zan vaimo, sa. 24.2.1964,

henkilökortin nro KMYT 006865.

Vanhemmat Zaw Nyunt (kuollut), Htoo (kuollut)

N

J1c

Pye Phyo Tay Za

Tay Zan poika, sa. 29.1.1987

M

J1d

Ohn

Tay Zan äiti, sa. 12.8.1934

N

J2a

Thiha

Tay Zan (J1a) veli, sa. 24.6.1960,

johtaja, Htoo Trading. London Cigarettes -tukkuliike (Myawaddy Trading)

M

J2b

Shwe Shwe Lin

Thihan vaimo

N

J3a

Aung Ko Win, alias Saya Kyaung

Kanbawza Bank, myös Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd sekä London Cigarettes -yhtiön agentti Shanin ja Kayahin osavaltioissa ja Kanbawza Football Clubin omistaja

M

J3b

Nan Than Htwe alias Nan Than Htay

Aung Ko Winin vaimo

N

J3c

Nang Lang Kham, alias Nan Lan Khan

Aung Ko Winin tytär, sa. 1.6.1988

N

J4a

Tun Myint Naing, alias Steven Law, Htun Myint Naing, Htoon Myint Naing

Asia World Co., sa. 15.5.1958 tai 27.8.1960, Magway Football Clubin omistaja

M

J4b

Ng Seng Hong, alias Seng Hong, Cecilia Ng tai Ng Sor Hon

Tun Myint Naingin vaimo, Golden Aaron Pte Ltd:n (Singapore) pääjohtaja

N

J4c

Lo Hsing-han

Tun Myint Naingin, alias Steven Lawin (Asia World Co.) isä, sa. 1938 tai 1935

M

J5a

Khin Shwe

Zaykabar Co, sa. 21.1.1952. Katso myös A3f

M

J5b

San San Kywe

Khin Shwen vaimo

N

J5c

Zay Thiha

Khin Shwen poika, sa. 1.1.1977, Zaykabari Co. Ltd:n toimitusjohtaja

M

J5d

Nandar Hlaing

Zay Thihan vaimo

N

J6a

Htay Myint

Yuzana Co., sa. 6.2.1955, myös Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project ja Southern Myanmar United Football Clubin omistaja

M

J6b

Aye Aye Maw

Htay Myintin vaimo, sa. 17.11.1957

N

J6c

Win Myint

Htay Myintin veli, sa. 29.5.1952, Yuzana Co.:n johtaja

M

J6d

Lay Myint

Htay Myintin veli, sa. 6.2.1955, Yuzana Co.:n johtaja

M

J6e

Kyin Toe

Htay Myintin veli, sa. 29.4.1957, Yuzana Co.:n johtaja

M

J6f

Zar Chi Htay

Htay Myintin tytär, Yuzana Co.:n johtaja, sa. 17.2.1981

N

J6g

Khin Htay Lin

Johtaja, Yuzana Co., sa. 14.4.1969

M

J7a

Kyaw Win

Shwe Thanlwin Trading Co. (ainoa teollisuusministeriö 2:n alaisuudessa toimivan Thaton Tires -yhtiön jälleenmyyjä)

M

J7b

Nan Mauk Loung Sai, alias Nang Mauk Lao Hsai

Kyaw Winin vaimo

N

J8a

Kenraalimajuri (eläkkeellä) Nyunt Tin

Entinen ministeri, maatalous ja kastelujärjestelmät, eläkkeelle syyskuussa 2004

M

J8b

Khin Myo Oo

Kenrm (evp) Nyunt Tinin vaimo

N

J8c

Kyaw Myo Nyunt

Kenrm (evp) Nyunt Tinin poika

M

J8d

Thu Thu Ei Han

Kenrm (evp) Nyunt Tinin tytär

N

J9a

Than Than Nwe

Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) vaimo

N

J9b

Nay Soe

Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) poika

M

J9c

Theint Theint Soe

Entisen pääministerin kenr Soe Winin (kuollut) tytär

N

J9d

Sabai Myaing

Nay Soen vaimo

N

J9e

Htin Htut

Theint Theint Soen aviomies

M

J10a

Maung Maung Myint

Toimitusjohtaja, Myangon Myint Co. Ltd

M

J11a

Maung Ko

Johtaja, Htarwara mining company

M

J12a

Zaw Zaw, alias Phoe Zaw

Toimitusjohtaja, Max Myanmar, sa. 22.10.1966

M

J12b

Htay Htay Khine (Khaing)

Zaw Zawin vaimo

N

J13a

Chit Khaing, alias Chit Khine

Toimitusjohtaja, Eden group of companies, ja Delta United Football Clubin omistaja

M

J14a

Maung Weik

Maung Weik & Co. Ltd

M

J15a

Aung Htwe

Toimitusjohtaja, Golden Flower Construction Company

M

J16a

Kyaw Thein

Htoo Tradingin johtaja ja yhtiökumppani, sa. 25.10.1947

M

J17a

Kyaw Myint

Omistaja, Golden Flower Co. Ltd, 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

M

J18a

Nay Win Tun

Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd

M

J19a

Win Myint

Myanmarin kauppa- ja teollisuuskamarien liiton (UMFCCI) puheenjohtaja sekä Shwe Nagar Min Co.:n omistaja ja Zeya Shwe Myay Football Clubin omistaja

M

J20a

Eike (Eik) Htun, alias Ayke Htun, alias Aik Tun, alias Patric Linn

Sa. 21.10.1948, sp. Mongkai Olympic Construction Co.:n ja Shwe Taung Development Co. Ltd (584, 5F High Tech Tower Corner 7th Street and Strand Road, Lanmadaw Township, Yangon) sekä Asia Wealth Bankin toimitusjohtaja

M

J20b

Sandar Tun

Eike Htunin tytär, sa. 23.8.1974 Yangon

N

J20c

Aung Zaw Naing

Eike Htunin poika

M

J20d

Mi Mi Khaing

Eike Htunin poika

M

J21a

”Dagon” Win Aung

Dagon International Co. Ltd, sa. 30.9.1953, sp. Pyay, henkilökortin nro n:o: PRE 127435

M

J21b

Moe Mya Mya

”Dagon” Win Aungin vaimo, sa. 28.8.1958, henkilökortin nro B/RGN 021998

N

J21c

Ei Hnin Pwint, alias Christabelle Aung

”Dagon” Win Aungin tytär,

sa. 22.2.1981,

Palm Beach Resort Ngwe Saungin johtaja

N

J21d

Thurane Aung, alias Christopher Aung, Thurein Aung

”Dagon” Win Aungin poika, sa. 23.7.1982

M

J21e

Ei Hnin Khine, alias Christina Aung

”Dagon” Win Aungin tytär, sa. 18.12.1983, oleskelee nykyisin Yhdistyneessä kuningaskunnassa

N

J22a

Aung Myat, alias Aung Myint

Mother Trading

M

J23a

Win Lwin

Kyaw Tha Company

M

J24a

Tri Sai Sam Tun

Loi Hein Co., yhteistyössä teollisuusministeriö 1:n kanssa, Yadanabon Football Clubin omistaja

M

J25a

San San Yee (Yi)

Super One -yhtymä

N

J26a

Aung Zaw Ye Myint

Yetagun Construction Co.:n omistaja

M

Tuomioistuinlaitoksen jäsenet

| # | Nimi | Tunnistamistiedot
  (ml. yritys) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| J27a | Aung Toe | Korkeimman oikeuden presidentti | M |
| J28a | Aye Maung | Oikeuskansleri | M |
| J29a | Thaung Nyunt | Oikeudellinen neuvonantaja | M |
| J30a | Tri Tun Shin | Sa. 2.10.1948, varaoikeuskansleri | M |
| J31a | Tun Tun Oo alias Htun Htun Oo | Varaoikeuskansleri | M |
| J32a | Tun Tun Oo | Korkeimman oikeuden varapresidentti | M |
| J33a | Thein Soe | Korkeimman oikeuden varapresidentti | M |
| J34a | Tin Aung Aye | Korkeimman oikeuden tuomari | M |
| J35a | Tin Aye | Korkeimman oikeuden tuomari | M |
| J36a | Myint Thein | Korkeimman oikeuden tuomari | M |
| J37a | Chit Lwin | Korkeimman oikeuden tuomari | M |
| J38a | Tuomari Thaung Lwin | Kyauktada Townshipin tuomioistuin | M |
| J39a | Tuomari Thaung Nyunt | Pohjoinen alioikeus; Mmös työkomitean kokoonkutsuvan kansalliskokouksen sihteeri | M |
| J40a | Tuomari Nyi Nyi Soe | Läntinen alioikeus Osoite:
  Nro 39, Ni-Gyaw-Da Street (corner of Sake-Ta-Thu-Kha Street), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tamway Township, Rangoon, Burma | M |
| J41a | Myint Kyine | Hallituksen syyttäjä, pohjoinen alioikeus | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot

(ml. yritys)

Sukupuoli (M/N)

J27a

Aung Toe

Korkeimman oikeuden presidentti

M

J28a

Aye Maung

Oikeuskansleri

M

J29a

Thaung Nyunt

Oikeudellinen neuvonantaja

M

J30a

Tri Tun Shin

Sa. 2.10.1948, varaoikeuskansleri

M

J31a

Tun Tun Oo alias Htun Htun Oo

Varaoikeuskansleri

M

J32a

Tun Tun Oo

Korkeimman oikeuden varapresidentti

M

J33a

Thein Soe

Korkeimman oikeuden varapresidentti

M

J34a

Tin Aung Aye

Korkeimman oikeuden tuomari

M

J35a

Tin Aye

Korkeimman oikeuden tuomari

M

J36a

Myint Thein

Korkeimman oikeuden tuomari

M

J37a

Chit Lwin

Korkeimman oikeuden tuomari

M

J38a

Tuomari Thaung Lwin

Kyauktada Townshipin tuomioistuin

M

J39a

Tuomari Thaung Nyunt

Pohjoinen alioikeus; Mmös työkomitean kokoonkutsuvan kansalliskokouksen sihteeri

M

J40a

Tuomari Nyi Nyi Soe

Läntinen alioikeus Osoite:

Nro 39, Ni-Gyaw-Da Street (corner of Sake-Ta-Thu-Kha Street), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tamway Township, Rangoon, Burma

M

J41a

Myint Kyine

Hallituksen syyttäjä, pohjoinen alioikeus

M

K.   SOTILASHENKILÖIDEN OMISTUKSESSA OLEVAT YRITYKSET

Yksityishenkilöt

| # | Nimi | Tunnistamistiedot
  (ml. yritys) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| K1a | Kenraalimajuri (eläkkeellä) Win Hlaing | Entinen toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank | M |
| K1b | Ma Ngeh | Kenrm (evp) Win Hlaingin tytär | N |
| K1c | Zaw Win Naing | Toimitusjohtaja, Kambawza (Kanbawza) Bank. Ma Ngehin (K1b) aviomies ja Aung Ko Winin (J3a) veljenpoika | M |
| K1d | Win Htway Hlaing | Kenrm (evp) Win Hlaingin poika, KESCO-yhtiön edustaja | M |
| K2a | Eversti Myo Myint | Toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEHL) | M |
| K2b | Khin Htay Htay | Ev Myo Myintin vaimo | N |
| K3a | Eversti Ye Htut | Myanmar Economic Corporation | M |
| K4a | Eversti Myint Aung | Toimitusjohtaja, Myawaddy Trading Co., sa. 11.8.1949 | M |
| K4b | Nu Nu Yee | Myint Aungin vaimo, laboratorioteknikko, sa. 11.11.1954 | N |
| K4c | Thiha Aung | Myint Aungin poika, työnantaja Sclumberger, sa. 11.6.1982 | M |
| K4d | Nay Linn Aung | Myint Aungin poika, merimies, sa. 11.4.1981 | M |
| K5a | Eversti Myo Myint | Toimitusjohtaja, Bandoola Transportation Co. | M |
| K6a | Eversti (eläkkeellä) Thant Zin | Toimitusjohtaja, Myanmar Land and Development | M |
| K7a | Everstiluutnantti (eläkkeellä) Maung Maung Aye | Toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd (UMEHL) | M |
| K8a | Eversti Aung San | Toimitusjohtaja, Hsinmin Cement Plant Construction Project | M |
| K9a | Kenraalimajuri Maung Nyo | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K10a | Kenraalimajuri Kyaw Win | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K11a | Prikaatikenraali Khin Aung Myint | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K12a | Eversti Nyun Tun (merivoimat) | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K13a | Eversti Thein Htay (eläkkeellä) | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K14a | Everstiluutnantti Chit Swe (eläkkeellä) | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K15a | Myo Nyunt | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K16a | Myint Kyine | Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K17a | Everstiluutnantti Nay Wynn | Osastopäällikkö, Myawaddy trading | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot

(ml. yritys)

Sukupuoli (M/N)

K1a

Kenraalimajuri (eläkkeellä) Win Hlaing

Entinen toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank

M

K1b

Ma Ngeh

Kenrm (evp) Win Hlaingin tytär

N

K1c

Zaw Win Naing

Toimitusjohtaja, Kambawza (Kanbawza) Bank. Ma Ngehin (K1b) aviomies ja Aung Ko Winin (J3a) veljenpoika

M

K1d

Win Htway Hlaing

Kenrm (evp) Win Hlaingin poika, KESCO-yhtiön edustaja

M

K2a

Eversti Myo Myint

Toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEHL)

M

K2b

Khin Htay Htay

Ev Myo Myintin vaimo

N

K3a

Eversti Ye Htut

Myanmar Economic Corporation

M

K4a

Eversti Myint Aung

Toimitusjohtaja, Myawaddy Trading Co., sa. 11.8.1949

M

K4b

Nu Nu Yee

Myint Aungin vaimo, laboratorioteknikko, sa. 11.11.1954

N

K4c

Thiha Aung

Myint Aungin poika, työnantaja Sclumberger, sa. 11.6.1982

M

K4d

Nay Linn Aung

Myint Aungin poika, merimies, sa. 11.4.1981

M

K5a

Eversti Myo Myint

Toimitusjohtaja, Bandoola Transportation Co.

M

K6a

Eversti (eläkkeellä) Thant Zin

Toimitusjohtaja, Myanmar Land and Development

M

K7a

Everstiluutnantti (eläkkeellä) Maung Maung Aye

Toimitusjohtaja, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd (UMEHL)

M

K8a

Eversti Aung San

Toimitusjohtaja, Hsinmin Cement Plant Construction Project

M

K9a

Kenraalimajuri Maung Nyo

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K10a

Kenraalimajuri Kyaw Win

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K11a

Prikaatikenraali Khin Aung Myint

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K12a

Eversti Nyun Tun (merivoimat)

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K13a

Eversti Thein Htay (eläkkeellä)

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K14a

Everstiluutnantti Chit Swe (eläkkeellä)

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K15a

Myo Nyunt

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K16a

Myint Kyine

Hallintoneuvosto, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K17a

Everstiluutnantti Nay Wynn

Osastopäällikkö, Myawaddy trading

M

Hallituksen rahoituslaitokset

| # | Nimi | Tunnistamistiedot
  (ml. yritys) | Sukupuoli (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| K18a | Than Nyein | Myanmarin keskuspankin pääjohtaja (valtionvarainministeriön alaisuudessa) | M |
| K19a | Maung Maung Win | Myanmarin keskuspankin varapääjohtaja (valtionvarainministeriön alaisuudessa) | M |
| K20a | Mya Than | Vt. toimitusjohtaja, Myanmar Investment and Commercial Bank (MICB) | M |
| K21a | Soe Min | MICB:n pääjohtaja | M |

#

Nimi

Tunnistamistiedot

(ml. yritys)

Sukupuoli (M/N)

K18a

Than Nyein

Myanmarin keskuspankin pääjohtaja (valtionvarainministeriön alaisuudessa)

M

K19a

Maung Maung Win

Myanmarin keskuspankin varapääjohtaja (valtionvarainministeriön alaisuudessa)

M

K20a

Mya Than

Vt. toimitusjohtaja, Myanmar Investment and Commercial Bank (MICB)

M

K21a

Soe Min

MICB:n pääjohtaja

M

Yritykset

| # | Nimi | Osoite | Johtaja/Omistaja/ Lisätiedot | Luetteloon merkitsemi-sen pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD. |
| K22a | Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd. Alias Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL) | 189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon | Puheenjohtaja: kenrl Tin Aye Toimitusjohtaja: Maj-Gen Win Than | 13.8.2009 |
| A.   TEOLLISUUS |
| K22b | Myanmar Ruby Enterprise alias Mayanma Ruby Enterprise | 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon (Midway Bank Building) | | 13.8.2009 |
| K22c | Myanmar Imperial Jade Co. Ltd alias Myanma Imperial Jade Co. | 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon (Midway Bank Building) | | 13.8.2009 |
| K22d | Myanmar Rubber Wood Co. Ltd. alias Myanma Rubber Wood Co. Ltd. | | | 13.8.2009 |
| K22e | Myanmar Pineapple Juice Production alias Myanma Pineapple Juice Production | | | 13.8.2009 |
| K22f | Myawaddy Clean Drinking Water Service | 4/A, No. 3 Main Road, Mingalardon Tsp, Yangon | | 13.8.2009 |
| K22g | Sin Min (King Elephants) Cement Factory (Kyaukse) | 189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street, Yangon | Eversti Maung Maung Aye, toimitusjohtaja | 13.8.2009 |
| K22h | Tailoring Shop Service | | | 13.8.2009 |
| K22i | Ngwe Pin Le (Silver Sea) Livestock Breeding And Fishery Co. | 1093, Shwe Taung Gyar Street, Industrial Zone Ii, Ward 63, South Dagon Tsp, Yangon | | 13.8.2009 |
| K22j | Granite Tile Factory (Kyaikto) | 189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon | | 13.8.2009 |
| K22k | Soap Factory (Paung) | 189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon | Eversti Myint Aung, toimitusjohtaja | 13.8.2009 |
| B.   KAUPPA |
| K22l | Myawaddy Trading Ltd | 189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon | Eversti Myint Aung, toimitusjohtaja | 13.8.2009 |
| C.   PALVELUT |
| K22m | Bandoola Transportation Co. Ltd. | 399, Thiri Mingalar Road, Insein Tsp., Yangon ja/tai Parami Road, South Okkalapa, Yangon | Eversti Myo Myint, toimitusjohtaja | 13.8.2009 |
| K22n | Myawaddy Travel Services | 24-26 Sule Pagoda Road, Yangon | | 13.8.2009 |
| K22o | Nawaday Hotel And Travel Services | 335/357, Bogyoke Aung San Road, Pabedan Tsp, Yangon | Eversti (evp) Maung Thaung, toimitusjohtaja | 13.8.2009 |
| K22p | Myawaddy Agriculture Services | 189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon | | 13.8.2009 |
| K22q | Myanmar Ar (Power) Construction Services alias Myanma Ar (Power) Construction Services | 189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon | | 13.8.2009 |
| YHTEISYRITYKSET |
| A.   TEOLLISUUS |
| # | Nimi | Osoite | Johtaja/Omistaja/ Lisätiedot | Luetteloon merkitsemi-sen pvm |
| K22r | Myanmar Segal International Ltd. alias Myanma Segal International Ltd. | Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon | Be Aung, johtaja | 13.8.2009 |
| K22s | Myanmar Daewoo International alias Myanma Daewoo International | Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon | | 13.8.2009 |
| K22t | Rothman Of Pall Mall
  Myanmar Private Ltd. alias
  Rothman Of Pall Mall
  Myanma Private Ltd. | No. 38, Virginia Park, No. 3, |
| Trunk Road, Pyinmabin |
| Industrial Zone, Yangon |

#

Nimi

Osoite

Johtaja/Omistaja/ Lisätiedot

Luetteloon merkitsemi-sen pvm

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD.

K22a

Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd. Alias Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

Puheenjohtaja: kenrl Tin Aye Toimitusjohtaja: Maj-Gen Win Than

13.8.2009

TEOLLISUUS

K22b

Myanmar Ruby Enterprise alias Mayanma Ruby Enterprise

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon (Midway Bank Building)

13.8.2009

K22c

Myanmar Imperial Jade Co. Ltd alias Myanma Imperial Jade Co.

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon (Midway Bank Building)

13.8.2009

K22d

Myanmar Rubber Wood Co. Ltd. alias Myanma Rubber Wood Co. Ltd.

13.8.2009

K22e

Myanmar Pineapple Juice Production alias Myanma Pineapple Juice Production

13.8.2009

K22f

Myawaddy Clean Drinking Water Service

4/A, No. 3 Main Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22g

Sin Min (King Elephants) Cement Factory (Kyaukse)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street, Yangon

Eversti Maung Maung Aye, toimitusjohtaja

13.8.2009

K22h

Tailoring Shop Service

13.8.2009

K22i

Ngwe Pin Le (Silver Sea) Livestock Breeding And Fishery Co.

1093, Shwe Taung Gyar Street, Industrial Zone Ii, Ward 63, South Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22j

Granite Tile Factory (Kyaikto)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

K22k

Soap Factory (Paung)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

Eversti Myint Aung, toimitusjohtaja

13.8.2009

KAUPPA

K22l

Myawaddy Trading Ltd

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

Eversti Myint Aung, toimitusjohtaja

13.8.2009

PALVELUT

K22m

Bandoola Transportation Co. Ltd.

399, Thiri Mingalar Road, Insein Tsp., Yangon ja/tai Parami Road, South Okkalapa, Yangon

Eversti Myo Myint, toimitusjohtaja

13.8.2009

K22n

Myawaddy Travel Services

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

13.8.2009

K22o

Nawaday Hotel And Travel Services

335/357, Bogyoke Aung San Road, Pabedan Tsp, Yangon

Eversti (evp) Maung Thaung, toimitusjohtaja

13.8.2009

K22p

Myawaddy Agriculture Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

K22q

Myanmar Ar (Power) Construction Services alias Myanma Ar (Power) Construction Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

YHTEISYRITYKSET

TEOLLISUUS

#

Nimi

Osoite

Johtaja/Omistaja/ Lisätiedot

Luetteloon merkitsemi-sen pvm

K22r

Myanmar Segal International Ltd. alias Myanma Segal International Ltd.

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

Be Aung, johtaja

13.8.2009

K22s

Myanmar Daewoo International alias Myanma Daewoo International

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22t

Rothman Of Pall Mall

Myanmar Private Ltd. alias

Rothman Of Pall Mall

Myanma Private Ltd.

No. 38, Virginia Park, No. 3,

Trunk Road, Pyinmabin

Industrial Zone, Yangon

Pääjohtaja Lai Wei Chin

13.8.2009

K22u

Myanmar Brewery Ltd. alias

Myanma Brewery Ltd.

| No. 45, No 3, Trunk Road, |
| --- |
| Pyinmabin Industrial Zone, |
| Mingalardon Tsp, Yangon |

No. 45, No 3, Trunk Road,

Pyinmabin Industrial Zone,

Mingalardon Tsp, Yangon

Evl (evp) Ne Win, puheenjohtaja

alias Nay Win

13.8.2009

K22v

Myanmar Posco Steel Co. Ltd.

alias Myanma Posco Steel Co.

Ltd.

| Plot 22, No. 3, Trunk Road, |
| --- |
| Pyinmabin Industrial Zone, |
| Mingalardon Tsp, Yangon |

Plot 22, No. 3, Trunk Road,

Pyinmabin Industrial Zone,

Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22w

Myanmar Nouveau Steel Co.

Ltd. alias Myanma Nouveau

Steel Co. Ltd.

| No. 3, Trunk Road, |
| --- |
| Pyinmabin Industrial Zone, |
| Mingalardon Tsp, Yangon |

No. 3, Trunk Road,

Pyinmabin Industrial Zone,

Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22x

Berger Paint Manufactoring

Co. Ltd.

| Plot No. 34/A, Pyinmabin |
| --- |
| Industrial Zone, Mingalardon |
| Tsp, Yangon |

Plot No. 34/A, Pyinmabin

Industrial Zone, Mingalardon

Tsp, Yangon

13.8.2009

K22y

The First Automotive Co. Ltd.

| Plot No. 47, Pyinmabin |
| --- |
| Industrial Zone, Mingalardon |
| Tsp, Yangon |

Plot No. 47, Pyinmabin

Industrial Zone, Mingalardon

Tsp, Yangon

U Aye Cho ja/tai evl Tun Myint, toimitusjohtaja

13.8.2009

PALVELUT

K22z

National Development Corp.

3/A, Thamthumar Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon

Tri Khin Shwe, puheenjohtaja

13.8.2009

K22aa

Hantha Waddy Golf Resort

ja Myodaw (City) Club Ltd.

| No 1, Konemyinttha Street, 7 |
| --- |
| Mile, Mayangone Tsp, Yangon |
| ja Thiri Mingalar Road, |
| Insein Tsp, Yangon |

No 1, Konemyinttha Street, 7

Mile, Mayangone Tsp, Yangon

ja Thiri Mingalar Road,

Insein Tsp, Yangon

13.8.2009

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) alias MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

K23a

Myanmar Economic

Corporation (MEC) alias

Myanma Economic

Corporation (MEC)

Shwedagon Pagoda Road,

Dagon Tsp, Yangon

Puheenjohtaja, kenrl Tin Aung

Myint Oo,

eversti Ye Htut tai prkenr

Kyaw Win,

Toimitusjohtaja: Prkenr (evp) Thura Myint Thein

13.8.2009

K23b

Myaing Galay (Rhino Brand

Cement Factory)

| Factories Dept. Mec Head |
| --- |
| Office, Shwedagon Pagoda |
| Road, Dagon Tsp, Yangon |

Factories Dept. Mec Head

Office, Shwedagon Pagoda

Road, Dagon Tsp, Yangon

Eversti Khin Maung Soe

13.8.2009

K23c

Dagon Brewery

| 555/B, No 4, Highway Road, |
| --- |
| Hlaw Gar Ward, Shwe Pyi |
| Thar Tsp, Yangon |

555/B, No 4, Highway Road,

Hlaw Gar Ward, Shwe Pyi

Thar Tsp, Yangon

13.8.2009

K23d

Mec Steel Mills (Hmaw Bi/Pyi/Ywama)

| Factories Dept. Mec Head |
| --- |
| Office, Shwedagon Pagoda |
| Road, Dagon Tsp, Yangon |

Factories Dept. Mec Head

Office, Shwedagon Pagoda

Road, Dagon Tsp, Yangon

Eversti Khin Maung Soe

13.8.2009

K23e

Mec Sugar Mill

Kant Balu

13.8.2009

K23f

Mec Oxygen and Gases Factory

Mindama Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23g

Mec Marble Mine

Pyinmanar

13.8.2009

K23h

Mec Marble Tiles Factory

Loikaw

13.8.2009

K23i

Mec Myanmar Cable Wire Factory alias Mec Myanma Cable Wire Factory

No 48, Bamaw A Twin Wun Road, Zone (4), Hlaing Thar Yar Industrial Zone, Yangon

13.8.2009

K23j

Mec Ship Breaking Service

Thilawar, Than Nyin Tsp

13.8.2009

K23k

Mec Disposable Syringe Factory

Factories Dept, Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23l

Gypsum Mine

Thibaw

13.8.2009

III.   HALLITUKSEN OMISTAMAT LIIKEYRITYKSET

K24a

Myanma Salt and Marine Chemicals Enterprise alias Myanmar Salt and Marine Chemicals Enterprise

Thakayta Township, Yangon

Toimitusjohtaja: Win Htain (Kaivosministeriö)

13.8.2009

K25a

Myanmar Defence Products Industry alias Myanma Defence Products Industry

Ngyaung Chay Dauk

(Puolustusministeriö)

13.8.2009

K26a

Myanma Timber Enterprise alias Myanma Timber Enterprise

Myanma Timber Enterprise Head Office, Ahlone, Yangon ja 504-506, Merchant Road, Kyauktada, Yangon

Toimitusjohtaja: Win Tun

13.8.2009

K27a

Myanmar Gems Enterprise alias Myanma Gems Enterprise

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: Thein Swe

13.8.2009

K28a

Myanmar Pearls Enterprise alias Myanma Pearls Enterprise

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: Maung Toe

13.8.2009

K29a

Myanmar Mining Enterprise Number 1 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: Saw Lwin

13.8.2009

K30a

Myanmar Mining Enterprise Number 2 alias Myanma Mining Enterprise Number 2

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: Hla Theing

13.8.2009

K31a

Myanmar Mining Enterprise Number 3 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Toimitusjohtaja: San Tun

13.8.2009

K32a

Myanma Machine Tool and Electrical Industries (MTEI) alias Myanmar Machine Tool and Electrical Industries (MTEI)

Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township, Yangon, Myanmar Puh: 095-1-660437, 662324, 650822

Toimitusjohtaja: Kyaw Win

Johtaja: Win Tint

13.8.2009

K33a

Myanmar Paper & Chemical Industries alias Myanma Paper & Chemical Industries

Toimitusjohtaja: Nyunt Aung

13.8.2009

K34a

Myanma General and Maintenance Industries alias Myanmar General and Maintenance Industries

Toimitusjohtaja: Aye Mauk

13.8.2009

K35a

Road Transport Enterprise

(Ministry of Transport)

Toimitusjohtaja: Thein

Swe

13.8.2009

K36a

Inland Water Transport

No. 50, Pansodan Street, Kyauktada Township, Yangon, Union of Myanmar

Toimitusjohtaja: Soe Tint

13.8.2009

K37a

Myanma Shipyards, alias Myanmar Shipyards, Sinmalike

Bayintnaung Road, Kamayut Township, Yangon

Toimitusjohtaja: Kyi Soe

13.8.2009

K38a

Myanma Five Star Line, alias Myanmar Five Star Line

132-136, Theinbyu Road, P.O. Box 1221,Yangon

Toimitusjohtaja: Maung Maung Nyein

13.8.2009

K39a

Myanma Automobile and Diesel Engine Industries alias Myanmar Automobile and Diesel Engine Industries

56, Kaba Aye Pagoda Road, Yankin Township, Yangon

Toimitusjohtaja: Hla Myint Thein

13.8.2009

K40a

Myanmar Infotech alias Myanma Infotech

(Posti- ja televiestintäministeriö)

13.8.2009

K41a

Myanma Industrial Construction Services alias Myanmar Industrial Construction Services

| No. (1), Thitsa Road, Yankin |
| --- |
| Township, Yangon, Myanmar |

No. (1), Thitsa Road, Yankin

Township, Yangon, Myanmar

Toimitusjohtaja: Soe Win

13.8.2009

K42a

Myanmar Machinery and Electric Appliances Enterprise alias Myanma Machinery and Electric Appliances Enterprise

Hlaing Township, Yangon

13.8.2009

IV.   HALLITUKSEN POLITIIKKOJEN JA PROPAGANDAN EDISTÄMISEEN OSALLISTUVAT VALTION OMISTAMAT MEDIAYHTIÖT

K43a

Myanmar News and Periodicals Enterprise alias Myanma News and Periodicals Enterprise

212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon (puh: +95-1-200810, +95-1-200809)

Toimitusjohtaja: Soe Win (vaimo: Than Than Aye, MWAF:n jäsen)

13.8.2009

K44a

Myanmar Radio and Television (MRTV) alias Myanma Radio and Television (MRTV)

Pyay Road, Kamayut Township, Yangon (puh: +95-1-527122, +95-1-527119)

Pääjohtaja: Khin Maung Htay (vaimo: Nwe New, MWAF:n jäsen)

13.8.2009

K45a

Myawaddy Television, Tatmadaw Telecasting Unit

Hmawbi Township, Yangon

(puh: +95-1-600294)

13.8.2009

K46a

Myanma Motion Picture Enterprise, alias Myanmar Motion Picture Enterprise

Toimitusjohtaja: Aung Myo Myint (vaimo: Malar Win, MWAF:n jäsen)

13.8.2009”

---

LIITE II

”LIITE VII

15 artiklassa tarkoitettu luettelo Burman/Myanmarin hallituksen tai sen jäsenten tai niitä lähellä olevien henkilöiden omistuksessa tai määräysvallassa olevista yrityksistä

| Nimi | Osoite | Johtaja/Omistaja/Lisätiedot | Luetteloon merkitsemi-sen pvm |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL) |
| Myawaddy Bank Ltd | 24-26 Sule Pagoda Road, |
| Yangon |

Nimi

Osoite

Johtaja/Omistaja/Lisätiedot

Luetteloon merkitsemi-sen pvm

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL)

Myawaddy Bank Ltd

24-26 Sule Pagoda Road,

Yangon

Prkenr Win Hlaing (K1a, liite II) ja U Tun Kyi, toimitusjohtajat

25.10.2004

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC)

Innwa Bank

| 554-556, Merchant Street, |
| --- |
| Corner of 35th Street, |
| Kyauktada Tsp, Yangon |

554-556, Merchant Street,

Corner of 35th Street,

Kyauktada Tsp, Yangon

U Yin Sein, pääjohtaja

25.10.2004

III.   HALLITUKSEN OMISTAMAT LIIKEYRITYKSET

| 1. | Myanma Electric Power Enterprise |
| --- | --- |

1.

Myanma Electric Power Enterprise

(Sähkövoimaministe-riö 2)

Toimitusjohtaja: Tri San Oo alias Sann Oo

29.4.2008

| 2. | Electric Power Distribution Enterprise |
| --- | --- |

2.

Electric Power Distribution Enterprise

(Sähkövoimaministe-riö 2),

toimitusjohtaja: Tin Aung

27.4.2009

| 3. | Myanma Agricultural Produce Trading |
| --- | --- |

3.

Myanma Agricultural Produce Trading

Toimitusjohtaja: Kyaw Htoo (Kauppaministeriö)

29.4.2008

| 4. | Myanmar Tyre and Rubber Industries |
| --- | --- |

4.

Myanmar Tyre and Rubber Industries

No. 30, Kaba Aye Pagoda Road, Mayangone Township, Yangon, Myanmar

(Teollisuusministeriö 2), toimitusjohtaja: Oo Zune

29.4.2008

| 5. | Co-Operative Import Export Enterprise |
| --- | --- |

5.

Co-Operative Import Export Enterprise

(Osuuskuntaministe-riö),

toimitusjohtaja: Hla Moe

29.4.2008

IV.   MUUT

| 1. | Htoo Trading Co |
| --- | --- |

1.

Htoo Trading Co

5 Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Tay Za (J1a, liite II)

10.3.2008

| 2. | Htoo Group of Companies |
| --- | --- |

2.

Htoo Group of Companies

5 Pyay Road, Hlaing Township Yangon

(1)

| 3. | Htoo Transportation Services |
| --- | --- |

3.

Htoo Transportation Services

Tay Za

10.3.2008

| 4. | Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood |
| --- | --- |

4.

Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood

21 Thukha Waddy Rd, Yankin Township, Yangon, ja 5 Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Tay Za

29.4.2008

| 5. | Treasure Hotels and Resorts (ml. Myanmar Treasure Resort, Ngwe Saung; Myanmar Treasure Resort, Bagan; Myanmar Treasure Resort, Inle) |
| --- | --- |

5.

Treasure Hotels and Resorts (ml. Myanmar Treasure Resort, Ngwe Saung; Myanmar Treasure Resort, Bagan; Myanmar Treasure Resort, Inle)

No. 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 6. | Aureum Palace Hotels And Resorts (ml. Aureum Palace Hotel and Resort, Ngapali; Aureum Hotel-Resort, Naypyitaw; Aureum Palace Hotel and Resort, Bagan; Aureum Palace Hotel and Resort, Pyin Oo Lwin; Aureum Resort and Spa, Ngwe Saung) |
| --- | --- |

6.

Aureum Palace Hotels And Resorts (ml. Aureum Palace Hotel and Resort, Ngapali; Aureum Hotel-Resort, Naypyitaw; Aureum Palace Hotel and Resort, Bagan; Aureum Palace Hotel and Resort, Pyin Oo Lwin; Aureum Resort and Spa, Ngwe Saung)

No. 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 7. | Malikha Lodge, Putao; Popa Mountain Resort; Kandawgyi Hill Resort, Pyin Oo Lwin |
| --- | --- |

7.

Malikha Lodge, Putao; Popa Mountain Resort; Kandawgyi Hill Resort, Pyin Oo Lwin

No. 41 Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

(1)

| 8. | Espace Avenir |
| --- | --- |

8.

Espace Avenir

523, Pyay Road, Kamayut Township, Yangon

Tay Za

(1)

| 9. | Yangon United Football Club |
| --- | --- |

9.

Yangon United Football Club

No. 718, Ywar Ma Kyaung Street, One Ward, Hlaing Township, Yangon, Myanmar

Tay Za

(1)

| 10. | Air Bagan |
| --- | --- |

10.

Air Bagan

No. 56, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

10.3.2008

| 11. | Myanmar Avia Export |
| --- | --- |

11.

Myanmar Avia Export

Tay Za

10.3.2008

| 12. | Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd. |
| --- | --- |

12.

Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd.

Tay Za

29.4.2008

| 13. | Kanbawza Bank |
| --- | --- |

13.

Kanbawza Bank

Pääkonttori: 615/1 Pyay Road, Kamaryut, Township, Yangon

Aung Ko Win (J3a, liite II)

10.3.2008

| 14. | Zaykabar Co |
| --- | --- |

14.

Zaykabar Co

3 Main Road, Mingalardon Garden City, Mingalardon, Yangon

Puheenjohtaja: Khin Shwe (J5a, liite II), toimitusjohtaja: Zay Thiha (J5c, liite II)

10.3.2008

| 15. | Shwe Thanlwin Trading Co |
| --- | --- |

15.

Shwe Thanlwin Trading Co

262 Pazundaung Main Road Lower, Pazundaung, Yangon

Kyaw Win (J7a, liite II)

10.3.2008

| 16. | Max Myanmar Co. Ltd (ml. Hotel Max, Chaungtha Beach; Royal Kumudra Hotel, Naypyitaw; Max Myanmar Construction Co. Ltd) |
| --- | --- |

16.

Max Myanmar Co. Ltd (ml. Hotel Max, Chaungtha Beach; Royal Kumudra Hotel, Naypyitaw; Max Myanmar Construction Co. Ltd)

1 Ywama Curve, Bayint Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon

U Zaw Zaw, alias Phoe Zaw (J12a, liite II), Daw Htay Htay Khaing (J12b, liite II), Zaw Zawin vaimo. Toimitusjohtaja, U Than Zaw

10.3.2008

| 17. | Hsinmin Cement Plant |
| --- | --- |

17.

Hsinmin Cement Plant

Construction Project

Union of Myanmar Economic Holdings Ltd, Kyaukse

Eversti Aung San (K8a, liite II)

10.3.2008

| 18. | Ayer Shwe Wa (Wah, War) |
| --- | --- |

18.

Ayer Shwe Wa (Wah, War)

5 Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Aung Thet Mann, alias Shwe Mann Ko Ko (A3c, liite II) ja Tay Za

10.3.2008

| 19. | Myanmar Land And Development |
| --- | --- |

19.

Myanmar Land And Development

Eversti (evp) Thant Zin (K6a, liite II)

10.3.2008

| 20. | Eden Group of Companies |
| --- | --- |

20.

Eden Group of Companies

30-31 Shwe Padauk Yeikmon Bayint Naung Road, Kamayut Tsp, Yangon

Chit Khaing, alias Chit Khine (J13a, liite II)

10.3.2008

| 21. | Eden Hotels and Resorts (ml. Marina Residence, Kaba Aye Pagoda Road, Yangon; The Tingaha Hotel, Naypyitaw; Aye Thar Yar Golf Resort, Taunggyi; Signature Restaurant and Garden Café Bistro, Yangon; Eden BBB Restaurant, Bagan) |
| --- | --- |

21.

Eden Hotels and Resorts (ml. Marina Residence, Kaba Aye Pagoda Road, Yangon; The Tingaha Hotel, Naypyitaw; Aye Thar Yar Golf Resort, Taunggyi; Signature Restaurant and Garden Café Bistro, Yangon; Eden BBB Restaurant, Bagan)

Unit 107, Marina Residence, Kaba Aye Pagoda Road, Yangon

Toimitusjohtaja: Chit Khaing alias Chit Khine (J13a, liite II)

(1)

| 22. | Golden Flower Co. Ltd |
| --- | --- |

22.

Golden Flower Co. Ltd

214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

Toimitusjohtaja: Aung Htwe (J15a, liite II),

omistaja: Kyaw Myint (J17a, liite II)

10.3.2008

| 23. | Maung Weik Et Co., Ltd. |
| --- | --- |

23.

Maung Weik Et Co., Ltd.

334/344 2nd Floor, Anawratha Road, Bagan Bldg, Lamadaw, Yangon

Maung Weik (J14a, liite II)

10.3.2008

| 24. | National Development |
| --- | --- |

24.

National Development

Company Ltd.

3/A Thathumar Rd, Cor of Waizayantar Road, Thingangyun, Yangon

10.3.2008

| 25. | A1 Construction And Trading Co. Ltd |
| --- | --- |

25.

A1 Construction And Trading Co. Ltd

| 41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon |
| --- |
| Puh.: 00-95-1-241905/245323/254812 |
| Faksi: 00-95-1-252806 |
| Sähköposti: aone@mptmail.net.mm |

41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon

Puh.: 00-95-1-241905/245323/254812

Faksi: 00-95-1-252806

Sähköposti: aone@mptmail.net.mm

Toimitusjohtaja: U Yan Win

10.3.2008

| 26. | Asia World Co. Ltd |
| --- | --- |

26.

Asia World Co. Ltd

6062 Wardan Street, Bahosi Development, Lamadaw, Yangon ja 61-62 Bahosi Development Housing, Wadan Street, Lanmadaw Township, Yangon

Tun Myint Naing, alias Steven Law (J4a, liite II)

10.3.2008

| 27. | Asia Worldin tytäryhtiöt: | Asia World Industries |
| --- | --- | --- |

27.

Asia Worldin tytäryhtiöt:

Asia World Industries

| | Asia Light Co. Ltd. |
| --- | --- |

Asia Light Co. Ltd.

| | Asia World Port |
| --- | --- |

Asia World Port

| | Management Co. |
| --- | --- |

Management Co.

| | Ahlon Warves |
| --- | --- |

Ahlon Warves

61-62 Bahosi Development Housing, Wadan Street, Lanmadaw Township, Yangon

Puheenjohtaja/johtaja: Tun Myint Naing, alias Steven Law (J4a, liite II)

29.4.2008

| 28. | Leo Express Bus |
| --- | --- |

28.

Leo Express Bus

| 23/25 Upper Pansodan Street, Aung San Stadium (East Wing), |
| --- |
| Mingalar Taungnyunt Township, Yangon |

23/25 Upper Pansodan Street, Aung San Stadium (East Wing),

Mingalar Taungnyunt Township, Yangon

Puheenjohtaja/Johtaja: Tun Myint Naing alias Steven Law (J4a, liite II)

(1)

| 29. | Yuzana Co. Ltd |
| --- | --- |

29.

Yuzana Co. Ltd

No. 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Puheenjohtaja/johtaja: Htay Myint (J6a, liite II)

10.3.2008

| 30. | Yuzana Construction |
| --- | --- |

30.

Yuzana Construction

No. 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Puheenjohtaja/johtaja: Htay Myint (J6a, liite II)

10.3.2008

| 31. | Yuzana Hotels (ml. Yuzana Hotel, Yangon; Yuzana Garden Hotel, Yangon; Yuzana Resort Hotel, Ngwe Saung) |
| --- | --- |

31.

Yuzana Hotels (ml. Yuzana Hotel, Yangon; Yuzana Garden Hotel, Yangon; Yuzana Resort Hotel, Ngwe Saung)

| 130, Shwegondine (Shwegondaing) Road |
| --- |
| Bahan Township |
| Yangon |

130, Shwegondine (Shwegondaing) Road

Bahan Township

Yangon

Puheenjohtaja/johtaja: Htay Myint

(1)

| 32. | Myangonmyint Co (USDA:n hallussa oleva yritys) |
| --- | --- |

32.

Myangonmyint Co (USDA:n hallussa oleva yritys)

10.3.2008

| 33. | Dagon International/Dagon Timber Ltd. |
| --- | --- |

33.

Dagon International/Dagon Timber Ltd.

| 262-264 Pyay Road, |
| --- |
| Dagon Centre, |
| Sanchaung, |
| Yangon |

262-264 Pyay Road,

Dagon Centre,

Sanchaung,

Yangon

Johtajat: ’Dagon’ Win Aung (J21a, liite II) ja Daw Moe Mya Mya (J21b, liite II)

29.4.2008

| 34. | Palm Beach Resort |
| --- | --- |

34.

Palm Beach Resort

Ngwe Saung

Omistaja Dagon International. Johtajat: ’Dagon’ Win Aung (J21a, liite II),

Daw Moe Mya Mya (J21b, liite II) ja Ei Hnin Pwint, alias Chistabelle Aung (J21c, liite II)

29.4.2008

| 35. | IGE Co Ltd |
| --- | --- |

35.

IGE Co Ltd

| No. 27-B, Kaba Aye Pagoda Road, |
| --- |
| Bahan Township, |
| Yangon; |
| puh.: 95-1-558266, |
| faksi: 95-1-555369, |

No. 27-B, Kaba Aye Pagoda Road,

Bahan Township,

Yangon;

puh.: 95-1-558266,

faksi: 95-1-555369,

ja

| No. H-11, Naypyitaw, |
| --- |
| Naypuitaw, |
| puh.: 95-67-41-4211 |

No. H-11, Naypyitaw,

Naypuitaw,

puh.: 95-67-41-4211

Johtajat: Nay Aung (D15e, liite II) ja

Pyi (Pye) Aung (D15g, liite II) ja toimitusjohtaja: Win Kyaing

29.4.2008

| 36. | Aung Yee Phyo Co. |
| --- | --- |

36.

Aung Yee Phyo Co.

Omistaja: Aung Thaungin (Teollisuusministeriö 1) (D15a, liite II) perhe

27.4.2009

| 37. | Queen Star Computer Company |
| --- | --- |

37.

Queen Star Computer Company

Omistaja: Nandar Aye (A2c, liite II), Maung Ayen tytär

27.4.2009

| 38. | Htay Co. |
| --- | --- |

38.

Htay Co.

Omistaja: kenrm Hla Htay Win (A9a, liite II)

27.4.2009

| 39. | Mother Trading and Construction |
| --- | --- |

39.

Mother Trading and Construction

| 77/78, Wadan Street, Bahosi |
| --- |
| Ward, Lanmadaw,Yangon |
| Puh.: 95-1-21-0514 |
| Sähköposti: |
| mother.trade@mptmail.net.mm |

77/78, Wadan Street, Bahosi

Ward, Lanmadaw,Yangon

Puh.: 95-1-21-0514

Sähköposti:

mother.trade@mptmail.net.mm

Johtaja: Aung Myat, alias Aung Myint (J22a, liite II)

29.4.2008

| 40. | Kyaw Tha Company ja Kyaw Tha Construction Group |
| --- | --- |

40.

Kyaw Tha Company ja Kyaw Tha Construction Group

| No. 98, 50th Street, |
| --- |
| Pazundaung Township, |
| Yangon |
| Puh.: 95-1-296733, |
| faksi: 95-1-296914 |
| Sähköposti: |
| kyawtha.wl@mptmail.net.mm |
| Verkkosivut: http://www.kyawtha.com |

No. 98, 50th Street,

Pazundaung Township,

Yangon

Puh.: 95-1-296733,

faksi: 95-1-296914

Sähköposti:

kyawtha.wl@mptmail.net.mm

Verkkosivut: http://www.kyawtha.com

Johtaja: U Win Lwin (J23a, liite II),

toimitusjohtaja: Maung Aye

29.4.2008

| 41. | Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group |
| --- | --- |

41.

Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group

| Yuzana Plaza West, |
| --- |
| Tamwe Township, |
| Yangoon |

Yuzana Plaza West,

Tamwe Township,

Yangoon

Omistaja: Aung Zaw Ye Myint (J26a, liite II), kenraali Ye Myintin poika (aiemmin A9a)

29.4.2008

| 42. | J’s Donuts |
| --- | --- |

42.

J’s Donuts

| 26-28 Lanmadaw Street |
| --- |
| Lanmadaw Tsp, Yangon |
| Puh.: 95-1-710242 |

26-28 Lanmadaw Street

Lanmadaw Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-710242

| Junction 8 Shopping Centre, 8th Mile, Mayangon Tsp, Yangon |
| --- |
| Puh.: 95-1-650771 |

Junction 8 Shopping Centre, 8th Mile, Mayangon Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-650771

| (2nd Floor.) Yuzana Plaza |
| --- |
| Banyar Dala Road |
| Mingalar Taung Nyunt Tsp, |
| Yangon |
| Puh.: 95-1-200747 |

(2nd Floor.) Yuzana Plaza

Banyar Dala Road

Mingalar Taung Nyunt Tsp,

Yangon

Puh.: 95-1-200747

| 173-175 Pansodan Street |
| --- |
| Kyauktada Tsp, Yangon |
| Puh.: 95-1-287525 |

173-175 Pansodan Street

Kyauktada Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-287525

| 381-383 Near Bogyoke Aung |
| --- |
| San Market Shwebontha Street |
| Pabedan Tsp, Yangon |
| Puh.: 95-1-243178 |

381-383 Near Bogyoke Aung

San Market Shwebontha Street

Pabedan Tsp, Yangon

Puh.: 95-1-243178

Omistaja: Kyaing San Shwe (A1i, liite II), ylikenraali Than Shwen (A1a, liite II) poika

29.4.2008

| 43. | Sun Tac tai Sun Tec Suntac Int'l Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

43.

Sun Tac tai Sun Tec Suntac Int'l Trading Co. Ltd.

| 151 (B) Thiri Mingalar Lane |
| --- |
| Mayangon Township, |
| Yangon |
| Puh.: 01- 650021 654463 |

151 (B) Thiri Mingalar Lane

Mayangon Township,

Yangon

Puh.: 01- 650021 654463

Omistaja: Sit Taing Aung, (entisen metsätalousministerin) Aung Phonen poika

29.4.2008

| 44. | (MMS) Min Min Soe Group of Companies |
| --- | --- |

44.

(MMS) Min Min Soe Group of Companies

| 23-A, Inya Myaing Street, |
| --- |
| Bahan Tsp Puh.: 95-1-511098, |
| 514262 Sähköposti: |
| mms@mptmail.net.mm |

23-A, Inya Myaing Street,

Bahan Tsp Puh.: 95-1-511098,

514262 Sähköposti:

mms@mptmail.net.mm

Osakas: Kyaw Myo Nyunt (J8c, liite II), eläkkeellä olevan maatalousministerin kenrm Nyunt Tinin (J8a, liite II) poika

29.4.2008

| 45. | Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech |
| --- | --- |

45.

Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech

| MICT Park, Hlaing University |
| --- |
| Campus |

MICT Park, Hlaing University

Campus

Osaomistaja: Aung Soe Tha (D20e, liite II)

29.4.2008

| 46. | MNT (Myanmar New Technology) |
| --- | --- |

46.

MNT (Myanmar New Technology)

Omistaja:

Yin Win Thu, yhtiökumppani: Nandar Aye (A2c, liite II)

29.4.2008

| 47. | Forever Group |
| --- | --- |

47.

Forever Group

| No (14 02/03), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw |
| --- |
| Street and Mahabandoola Street, |
| Kyauktada Township, |
| Yangon. |
| Puh.: 95-1-204013, |
| 95-1-204107 |
| Sähköposti: |
| forevergroup@mptmail.net.mm |

No (14 02/03), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw

Street and Mahabandoola Street,

Kyauktada Township,

Yangon.

Puh.: 95-1-204013,

95-1-204107

Sähköposti:

forevergroup@mptmail.net.mm

Toimitusjohtaja: Daw Khin Khin Lay Johtokunnan jäsen: Khin Maung Htay

Pääjohtaja: Kyaw Kyaw

29.4.2008

---

(1)  EUVL: Merkitään päätöksen hyväksymispäivä.”

1

---

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/43

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 412/2010,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä toukokuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 65,5 |
| TN | 120,6 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 86,4 |
| 0707 00 05 | EG | 140,2 |
| MA | 41,0 |
| MK | 54,8 |
| TR | 118,3 |
| ZZ | 88,6 |
| 0709 90 70 | TR | 102,7 |
| ZZ | 102,7 |
| 0805 10 20 | EG | 48,5 |
| IL | 62,7 |
| MA | 53,2 |
| TN | 46,4 |
| TR | 51,4 |
| US | 67,7 |
| ZZ | 55,0 |
| 0805 50 10 | TR | 68,2 |
| ZA | 78,6 |
| ZZ | 73,4 |
| 0808 10 80 | AR | 87,0 |
| BR | 76,9 |
| CA | 119,3 |
| CL | 80,6 |
| CN | 78,9 |
| CR | 59,1 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 113,0 |
| US | 126,3 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 86,3 |
| ZZ | 83,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

65,5

TN

120,6

TR

73,2

ZZ

86,4

0707 00 05

EG

140,2

MA

41,0

MK

54,8

TR

118,3

ZZ

88,6

0709 90 70

TR

102,7

ZZ

102,7

0805 10 20

EG

48,5

IL

62,7

MA

53,2

TN

46,4

TR

51,4

US

67,7

ZZ

55,0

0805 50 10

TR

68,2

ZA

78,6

ZZ

73,4

0808 10 80

AR

87,0

BR

76,9

CA

119,3

CL

80,6

CN

78,9

CR

59,1

MK

22,1

NZ

113,0

US

126,3

UY

72,1

ZA

86,3

ZZ

83,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/45

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 9 päivänä maaliskuuta 2010,

Farm Dairylle myönnetystä valtiontuesta (C 45/08)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 1240)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2010/269/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’SEUT’) (1) ja erityisesti 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   Menettely

| (1) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 68/2001 (2) perustuvan poikkeushakemuksen osana lähetetyn tietolomakkeen tarkastelun yhteydessä komissio sai tietoonsa, että Farm Dairy Flevolandille oli myönnetty tai sille oli tarkoitus myöntää tukea. Komissio pyysi 29 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro AGR/16887) toimenpiteestä tietoja Alankomaiden viranomaisilta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 68/2001 (2) perustuvan poikkeushakemuksen osana lähetetyn tietolomakkeen tarkastelun yhteydessä komissio sai tietoonsa, että Farm Dairy Flevolandille oli myönnetty tai sille oli tarkoitus myöntää tukea. Komissio pyysi 29 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (nro AGR/16887) toimenpiteestä tietoja Alankomaiden viranomaisilta.

| (2) | Alankomaiden viranomaiset vastasivat 28 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 29 päivänä marraskuuta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Alankomaiden viranomaiset vastasivat 28 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 29 päivänä marraskuuta 2005.

| (3) | Komissio pyysi lisätietoja 22 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, johon Alankomaiden viranomaiset vastasivat 22 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja 25 päivänä kesäkuuta 2007 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi lisätietoja 22 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, johon Alankomaiden viranomaiset vastasivat 22 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja 25 päivänä kesäkuuta 2007 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä.

| (4) | Toimenpide kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 97/05. |
| --- | --- |

(4)

Toimenpide kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 97/05.

| (5) | Komissio teki 26 päivänä marraskuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen, joka julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti muita jäsenvaltioita ja niitä kolmansia osapuolia, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista. |
| --- | --- |

(5)

Komissio teki 26 päivänä marraskuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen, joka julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio kehotti muita jäsenvaltioita ja niitä kolmansia osapuolia, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista.

| (6) | Alankomaat toimitti huomautuksensa 19 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä. |
| --- | --- |

(6)

Alankomaat toimitti huomautuksensa 19 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä.

| (7) | Farm Dairy, joka osallistui menettelyyn kolmantena osapuolena, toimitti komissiolle huomautuksensa 18 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Pyydettyään ensin pidennystä tietojen toimittamiselle asetettuun määräaikaan ja ottaen huomioon asian erityiset olosuhteet Farm Dairy toimitti komissiolle vielä liitteitä 18 päivänä toukokuuta 2009 päivättyyn kirjeeseen 15 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä ja 18 päivänä kesäkuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komission huomautukset toimitettiin Alankomaiden viranomaisille 24 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Alankomaiden viranomaiset vastasivat 17 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Farm Dairy, joka osallistui menettelyyn kolmantena osapuolena, toimitti komissiolle huomautuksensa 18 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Pyydettyään ensin pidennystä tietojen toimittamiselle asetettuun määräaikaan ja ottaen huomioon asian erityiset olosuhteet Farm Dairy toimitti komissiolle vielä liitteitä 18 päivänä toukokuuta 2009 päivättyyn kirjeeseen 15 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä ja 18 päivänä kesäkuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komission huomautukset toimitettiin Alankomaiden viranomaisille 24 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Alankomaiden viranomaiset vastasivat 17 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (8) | Komissio esitti Alankomaille lisäkysymyksiä 18 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Alankomaat pyysi 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä komissiota pidentämään vastausaikaa 18 päivään marraskuuta 2009. Komissio myönsi tämän pidennyksen 10 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Alankomaat toimitti lisätietoja 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio esitti Alankomaille lisäkysymyksiä 18 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Alankomaat pyysi 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä komissiota pidentämään vastausaikaa 18 päivään marraskuuta 2009. Komissio myönsi tämän pidennyksen 10 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Alankomaat toimitti lisätietoja 23 päivänä marraskuuta 2009 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II   Toimenpiteen kuvaus

II.1   Toimenpiteen tausta

| (9) | Farm Dairy on maitotuotteita valmistava yritys. Se rakensi tuotantolaitoksen Lelystadiin, joka sijaitsee tavoite 1 -alueeksi luokitellussa Flevolandissa. Farm Dairy teki 24 päivänä elokuuta 1998 investointitukihakemuksen Flevolandin maakunnan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (Enig Programmeringsdocument) 3.3 kohdan nojalla. Hankkeen tavoitteena oli luoda alueelle työpaikkoja suoraan ja välillisesti. |
| --- | --- |

(9)

Farm Dairy on maitotuotteita valmistava yritys. Se rakensi tuotantolaitoksen Lelystadiin, joka sijaitsee tavoite 1 -alueeksi luokitellussa Flevolandissa. Farm Dairy teki 24 päivänä elokuuta 1998 investointitukihakemuksen Flevolandin maakunnan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (Enig Programmeringsdocument) 3.3 kohdan nojalla. Hankkeen tavoitteena oli luoda alueelle työpaikkoja suoraan ja välillisesti.

| (10) | Maakunta teki tuesta myönteisen päätöksen 23 päivänä syyskuuta 1998. Sen perusteina olivat muun muassa hankkeen työllisyys- ja ympäristövaikutukset, maidon kuljetuskustannusten aleneminen (Flevolandissa tuotettu maito oli siihen asti käsitelty maakunnan ulkopuolella ja jopa Belgiassa) ja yrityksen hyvät kannattavuusnäkymät. Farm Dairy suunnitteli tekevänsä toimitussopimuksia Flevolandin maidontuottajien kanssa ja järjestävänsä maitotuotteiden myynnin tunnetun valintamyymäläketjun varaan menekin varmistamiseksi. Farm Dairyn tavoitteena oli käsitellä vuosittain 48 miljoonaa kiloa maitoa. |
| --- | --- |

(10)

Maakunta teki tuesta myönteisen päätöksen 23 päivänä syyskuuta 1998. Sen perusteina olivat muun muassa hankkeen työllisyys- ja ympäristövaikutukset, maidon kuljetuskustannusten aleneminen (Flevolandissa tuotettu maito oli siihen asti käsitelty maakunnan ulkopuolella ja jopa Belgiassa) ja yrityksen hyvät kannattavuusnäkymät. Farm Dairy suunnitteli tekevänsä toimitussopimuksia Flevolandin maidontuottajien kanssa ja järjestävänsä maitotuotteiden myynnin tunnetun valintamyymäläketjun varaan menekin varmistamiseksi. Farm Dairyn tavoitteena oli käsitellä vuosittain 48 miljoonaa kiloa maitoa.

| (11) | Maakunta haki yhteisrahoitusta Alankomaiden maatalousministeriöltä (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit, LNV) ja pyysi arvioimaan hankkeen. Maakunnan ja maatalousministeriön (Directie Noordwest) välillä ilmeni kuitenkin näkemyseroja yhteisrahoitushakemuksesta ja etenkin hankkeen innovatiivisuudesta. Tästä syystä IKC:ltä pyydettiin toinen lausunto. Tässä 17 päivänä joulukuuta 1998 annetussa toisessa lausunnossa arvioitiin myönteisesti hankkeen työllisyysvaikutuksia, markkina-alueita ja kannattavuutta. Siinä kuitenkin katsottiin, ettei hanketta voitu pitää kovin innovatiivisena. Tuotantoprosessi ei nimittäin sinänsä ollut innovatiivinen, vaikka siinä käytettiinkin kehittynyttä tekniikkaa, mutta hankkeeseen liittyi kuitenkin markkinainnovaatioita. Tässä IKC:n toisessa lausunnossa otettiin huomioon useita eri arviointiperusteita, kuten aluekehitys ja hankkeen rahoitusnäkymät. Koska hankkeesta katsottiin olevan etua varsinkin maakuntatasolla (eikä niinkään kansallisella tasolla), yhteisrahoituksen tavanomaista jakoperustetta tarkistettiin alaspäin, minkä seurauksena maakunnan rahoitusosuus kasvoi. |
| --- | --- |

(11)

Maakunta haki yhteisrahoitusta Alankomaiden maatalousministeriöltä (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit, LNV) ja pyysi arvioimaan hankkeen. Maakunnan ja maatalousministeriön (Directie Noordwest) välillä ilmeni kuitenkin näkemyseroja yhteisrahoitushakemuksesta ja etenkin hankkeen innovatiivisuudesta. Tästä syystä IKC:ltä pyydettiin toinen lausunto. Tässä 17 päivänä joulukuuta 1998 annetussa toisessa lausunnossa arvioitiin myönteisesti hankkeen työllisyysvaikutuksia, markkina-alueita ja kannattavuutta. Siinä kuitenkin katsottiin, ettei hanketta voitu pitää kovin innovatiivisena. Tuotantoprosessi ei nimittäin sinänsä ollut innovatiivinen, vaikka siinä käytettiinkin kehittynyttä tekniikkaa, mutta hankkeeseen liittyi kuitenkin markkinainnovaatioita. Tässä IKC:n toisessa lausunnossa otettiin huomioon useita eri arviointiperusteita, kuten aluekehitys ja hankkeen rahoitusnäkymät. Koska hankkeesta katsottiin olevan etua varsinkin maakuntatasolla (eikä niinkään kansallisella tasolla), yhteisrahoituksen tavanomaista jakoperustetta tarkistettiin alaspäin, minkä seurauksena maakunnan rahoitusosuus kasvoi.

| (12) | Maatalousministeriön kannanoton jälkeen maakunta teki päätöksen yhteensä 1 575 000 Alankomaiden guldenin (715 909 euron) suuruisen tuen myöntämisestä Farm Dairylle ja ilmoitti yritykselle, että tuki myönnettäisiin 3 päivänä maaliskuuta 1999. Tuki oli tarkoitus rahoittaa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastolta (EMOTR), valtiolta ja Flevolandin maakunnalta saadulla rahoituksella. |
| --- | --- |

(12)

Maatalousministeriön kannanoton jälkeen maakunta teki päätöksen yhteensä 1 575 000 Alankomaiden guldenin (715 909 euron) suuruisen tuen myöntämisestä Farm Dairylle ja ilmoitti yritykselle, että tuki myönnettäisiin 3 päivänä maaliskuuta 1999. Tuki oli tarkoitus rahoittaa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastolta (EMOTR), valtiolta ja Flevolandin maakunnalta saadulla rahoituksella.

| (13) | Koska Euroopan komissio ilmoitti, ettei tuen myöntämistä ehkä hyväksyttäisi, maatalousministeriö päätti, ettei se myöntäisi julkista rahoitusta, ja ilmoitti tästä maakunnalle 14 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(13)

Koska Euroopan komissio ilmoitti, ettei tuen myöntämistä ehkä hyväksyttäisi, maatalousministeriö päätti, ettei se myöntäisi julkista rahoitusta, ja ilmoitti tästä maakunnalle 14 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä.

| (14) | Maatalouden pääosaston tekemän tarkastuksen jälkeen komissio päätti, ettei hanketta voitaisi rahoittaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella ja ettei EMOTR:n rahoitusosuutta näin ollen myönnettäisi. Komissio ilmoitti päätöksestä maakunnalle 25 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(14)

Maatalouden pääosaston tekemän tarkastuksen jälkeen komissio päätti, ettei hanketta voitaisi rahoittaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella ja ettei EMOTR:n rahoitusosuutta näin ollen myönnettäisi. Komissio ilmoitti päätöksestä maakunnalle 25 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä.

| (15) | Maakunta päätti kuitenkin rahoittaa hankkeen yksin omista varoistaan. Farm Dairylle ilmoitettiin tuen tosiasiallisesta myöntämisestä ja maksamisesta 20 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(15)

Maakunta päätti kuitenkin rahoittaa hankkeen yksin omista varoistaan. Farm Dairylle ilmoitettiin tuen tosiasiallisesta myöntämisestä ja maksamisesta 20 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä.

| (16) | Helmikuun 23 päivänä 2001 järjestettiin epävirallinen tapaaminen maatalouden pääosaston virkamiesten ja Flevolandin maakunnan edustajien välillä jälkimmäisten pyynnöstä. Kokouksen kuluessa komission virkamiehet ilmoittivat, ettei Farm Dairylle myönnetty tuki sovellu yhteismarkkinoille ja että se olisi perittävä takaisin tai käytettävä johonkin toiseen hankkeeseen. |
| --- | --- |

(16)

Helmikuun 23 päivänä 2001 järjestettiin epävirallinen tapaaminen maatalouden pääosaston virkamiesten ja Flevolandin maakunnan edustajien välillä jälkimmäisten pyynnöstä. Kokouksen kuluessa komission virkamiehet ilmoittivat, ettei Farm Dairylle myönnetty tuki sovellu yhteismarkkinoille ja että se olisi perittävä takaisin tai käytettävä johonkin toiseen hankkeeseen.

| (17) | Maakunta päätti kuitenkin myöntää tuen hyvityksenä Farm Dairylle siitä haitasta, jota oli aiheutunut tukipäätöksen peruuttamisesta. Hyvitys oli yhtä suuri kuin tuki, jonka Farm Dairy olisi saanut, jos tuki olisi hyväksytty. Maakunta katsoi, että koska tukipäätökseen ei sisältynyt mahdollisuutta tuen peruuttamiseen, päätös oli sitova ja velvoitti sen myöntämään tuen, sillä muussa tapauksessa se saattaisi joutua oikeusriitaan Farm Dairyn kanssa. Maakunta toimitti hyvitystä koskevan ehdotuksen Farm Dairylle 10 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Farm Dairy hyväksyi ehdotuksen 21 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(17)

Maakunta päätti kuitenkin myöntää tuen hyvityksenä Farm Dairylle siitä haitasta, jota oli aiheutunut tukipäätöksen peruuttamisesta. Hyvitys oli yhtä suuri kuin tuki, jonka Farm Dairy olisi saanut, jos tuki olisi hyväksytty. Maakunta katsoi, että koska tukipäätökseen ei sisältynyt mahdollisuutta tuen peruuttamiseen, päätös oli sitova ja velvoitti sen myöntämään tuen, sillä muussa tapauksessa se saattaisi joutua oikeusriitaan Farm Dairyn kanssa. Maakunta toimitti hyvitystä koskevan ehdotuksen Farm Dairylle 10 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä. Farm Dairy hyväksyi ehdotuksen 21 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä.

II.2   Oikeusperusta

| (18) | Tuki myönnettiin alun perin investointitukena Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.3 kohdan nojalla. Sittemmin ja jäljempänä esitetyistä syistä tuki päätettiin myöntää hyvityksenä haitasta, jota tuensaajalle oli aiheutunut tukipäätöksen peruuttamisesta. |
| --- | --- |

(18)

Tuki myönnettiin alun perin investointitukena Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.3 kohdan nojalla. Sittemmin ja jäljempänä esitetyistä syistä tuki päätettiin myöntää hyvityksenä haitasta, jota tuensaajalle oli aiheutunut tukipäätöksen peruuttamisesta.

II.3   Tuen määrä

| (19) | Tuki on 1 575 000 Alankomaiden guldenia (715 909 euroa). Sen osuus on 8,5 prosenttia investoinneista, joiden kokonaismäärä on 18 597 000 Alankomaiden guldenia (8 438 951 euroa). |
| --- | --- |

(19)

Tuki on 1 575 000 Alankomaiden guldenia (715 909 euroa). Sen osuus on 8,5 prosenttia investoinneista, joiden kokonaismäärä on 18 597 000 Alankomaiden guldenia (8 438 951 euroa).

II.4   Tuensaaja

| (20) | Tuensaaja on Lelystadissa sijaitseva Farm Dairy Holding B.V. Se on maitotuotteita (esim. jogurtteja ja muita maitojälkiruokia) valmistava yritys. |
| --- | --- |

(20)

Tuensaaja on Lelystadissa sijaitseva Farm Dairy Holding B.V. Se on maitotuotteita (esim. jogurtteja ja muita maitojälkiruokia) valmistava yritys.

II.5   Toimenpiteen kesto

| (21) | Tuki myönnettiin 1 päivän lokakuuta 1998 ja 1 päivän toukokuuta 2000 väliseksi ajaksi, toisin sanoen Farm Dairyn hankkeen alkamispäivästä sen päättymispäivään asti. Itse tuen myöntämisestä tehtiin päätös 3 päivänä maaliskuuta 1999. |
| --- | --- |

(21)

Tuki myönnettiin 1 päivän lokakuuta 1998 ja 1 päivän toukokuuta 2000 väliseksi ajaksi, toisin sanoen Farm Dairyn hankkeen alkamispäivästä sen päättymispäivään asti. Itse tuen myöntämisestä tehtiin päätös 3 päivänä maaliskuuta 1999.

III   Komission perustelut tutkintamenettelyn aloittamiselle

| (22) | Komissio aloitti SEUT 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn, koska se epäili vakavasti tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(22)

Komissio aloitti SEUT 108 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn, koska se epäili vakavasti tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (23) | Komissio tutki alustavasti toimenpiteiden soveltuvuuden investointitukina ja vahinkojen korvaamiseksi myönnettyinä tukina. |
| --- | --- |

(23)

Komissio tutki alustavasti toimenpiteiden soveltuvuuden investointitukina ja vahinkojen korvaamiseksi myönnettyinä tukina.

| (24) | Investointitukien osalta komissio sovelsi tuen myöntämisajankohtana voimassa olleita maatalouden jalostamiseen ja kaupan investointeihin liittyviä valtion tukia koskevia sääntöjä (4) (jäljempänä ’suuntaviivat’), koska kyseessä oli investointi. Näissä suuntaviivoissa lehmänmaito- ja lehmänmaitotuotealan investoinnit suljetaan nimenomaisesti yhteisörahoituksen ulkopuolelle, paitsi maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamista koskevien investointien valintaperusteista 22 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn komission päätöksen 94/173/EY (5) liitteen 2.3 kohdassa mainituissa poikkeustapauksissa. Poikkeukset koskevat muun muassa sellaisia investointeja, joista innovaatio muodostaa merkittävän osan. Komissio kuitenkin totesi tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei sillä ole käytettävissään riittävästi tietoja voidakseen ratkaista, täyttääkö tuki näitä poikkeuksia koskevat edellytykset. Suuntaviivojen 3 kohdan d alakohdan mukaan tietyt tuet voivat olla yhteismarkkinoille soveltuvia edellyttäen, että niille voidaan myöntää yhteisön osarahoitusta. Komissio katsoi tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei tätä mahdollisuutta voitu kyseisessä tapauksessa soveltaa, koska komissio oli Alankomaille 25 päivänä kesäkuuta 1999 lähettämässään kirjeessä kieltäytynyt rahoittamasta hanketta yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella. |
| --- | --- |

(24)

Investointitukien osalta komissio sovelsi tuen myöntämisajankohtana voimassa olleita maatalouden jalostamiseen ja kaupan investointeihin liittyviä valtion tukia koskevia sääntöjä (4) (jäljempänä ’suuntaviivat’), koska kyseessä oli investointi. Näissä suuntaviivoissa lehmänmaito- ja lehmänmaitotuotealan investoinnit suljetaan nimenomaisesti yhteisörahoituksen ulkopuolelle, paitsi maa- ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamista koskevien investointien valintaperusteista 22 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyn komission päätöksen 94/173/EY (5) liitteen 2.3 kohdassa mainituissa poikkeustapauksissa. Poikkeukset koskevat muun muassa sellaisia investointeja, joista innovaatio muodostaa merkittävän osan. Komissio kuitenkin totesi tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei sillä ole käytettävissään riittävästi tietoja voidakseen ratkaista, täyttääkö tuki näitä poikkeuksia koskevat edellytykset. Suuntaviivojen 3 kohdan d alakohdan mukaan tietyt tuet voivat olla yhteismarkkinoille soveltuvia edellyttäen, että niille voidaan myöntää yhteisön osarahoitusta. Komissio katsoi tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei tätä mahdollisuutta voitu kyseisessä tapauksessa soveltaa, koska komissio oli Alankomaille 25 päivänä kesäkuuta 1999 lähettämässään kirjeessä kieltäytynyt rahoittamasta hanketta yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella.

| (25) | Komissio tutki myös Alankomaiden viranomaisten väitteen, jonka mukaan tuki oli myönnetty hyvityksenä viranomaisen virheestä aiheutuneesta haitasta, sillä viranomainen oli alun perin myöntänyt tuen, joka oli myöhemmin osoittautunut lainvastaiseksi ja kenties yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Komissio katsoi, ettei tuensaajayritys voi oikeutetusti odottaa tuen olevan laillinen, jos sitä ei ole myönnetty säädetyn menettelyn mukaisesti. Näin ollen komissio epäili, ettei tämänkaltainen hyvittäminen ole riittävä peruste sen toteamiseksi, että kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(25)

Komissio tutki myös Alankomaiden viranomaisten väitteen, jonka mukaan tuki oli myönnetty hyvityksenä viranomaisen virheestä aiheutuneesta haitasta, sillä viranomainen oli alun perin myöntänyt tuen, joka oli myöhemmin osoittautunut lainvastaiseksi ja kenties yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Komissio katsoi, ettei tuensaajayritys voi oikeutetusti odottaa tuen olevan laillinen, jos sitä ei ole myönnetty säädetyn menettelyn mukaisesti. Näin ollen komissio epäili, ettei tämänkaltainen hyvittäminen ole riittävä peruste sen toteamiseksi, että kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea.

| (26) | Koska Alankomaiden viranomaiset eivät esittäneet muuta oikeusperustaa, komissio epäili toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille eikä voinut sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuki on toimintatukea. |
| --- | --- |

(26)

Koska Alankomaiden viranomaiset eivät esittäneet muuta oikeusperustaa, komissio epäili toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille eikä voinut sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuki on toimintatukea.

IV   Kolmansien osapuolten huomautukset

| (27) | Aluksi Farm Dairy toteaa, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeva päätös tuli sille yllätyksenä. Se väittää nimittäin olleensa siinä käsityksessä, että asian käsittely oli päättynyt. Farm Dairy pitää valitettavana, ettei sillä ollut tilaisuutta vaikuttaa Flevolandin maakunnan ja komission väliseen kirjeenvaihtoon, koska se sai tietää komission tutkimuksesta vasta muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(27)

Aluksi Farm Dairy toteaa, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeva päätös tuli sille yllätyksenä. Se väittää nimittäin olleensa siinä käsityksessä, että asian käsittely oli päättynyt. Farm Dairy pitää valitettavana, ettei sillä ollut tilaisuutta vaikuttaa Flevolandin maakunnan ja komission väliseen kirjeenvaihtoon, koska se sai tietää komission tutkimuksesta vasta muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen.

| (28) | Farm Dairyn huomautukset jakautuvat neljään osaan: ensimmäisessä osassa käsitellään toimenpiteen yleistä taustaa ja tuensaajan perusteltua luottamusta, toisessa osassa Flevolandin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määriteltyjen perusteiden soveltamista, kolmannessa osassa tuen arviointia päätöksen 94/173/EY perusteella ja neljännessä osassa koronkoron perimistä siinä tapauksessa, että komissio tekee asiasta kielteisen päätöksen ja määrää tuen perittäväksi takaisin. |
| --- | --- |

(28)

Farm Dairyn huomautukset jakautuvat neljään osaan: ensimmäisessä osassa käsitellään toimenpiteen yleistä taustaa ja tuensaajan perusteltua luottamusta, toisessa osassa Flevolandin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määriteltyjen perusteiden soveltamista, kolmannessa osassa tuen arviointia päätöksen 94/173/EY perusteella ja neljännessä osassa koronkoron perimistä siinä tapauksessa, että komissio tekee asiasta kielteisen päätöksen ja määrää tuen perittäväksi takaisin.

IV.1   Toimenpiteen yleinen tausta

| (29) | Farm Dairy esitti elokuussa 1998 Flevolandin maakunnalle tukihakemuksen vuosien 1994–1999 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan nojalla. Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa painotettiin erityisesti tarvetta laajentaa mahdollisuuksia maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen Flevolandin maakunnassa. Farm Dairyn hanke vaikutti tältä osin erityisen kiinnostavalta, sillä sen tavoitteena oli rakentaa Lelystadiin riippumaton maitojalostamo. |
| --- | --- |

(29)

Farm Dairy esitti elokuussa 1998 Flevolandin maakunnalle tukihakemuksen vuosien 1994–1999 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan nojalla. Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa painotettiin erityisesti tarvetta laajentaa mahdollisuuksia maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen Flevolandin maakunnassa. Farm Dairyn hanke vaikutti tältä osin erityisen kiinnostavalta, sillä sen tavoitteena oli rakentaa Lelystadiin riippumaton maitojalostamo.

| (30) | Farm Dairyn mukaan Lelystadin laitoksen rakentamisella oli paljon myönteisiä vaikutuksia, kuten kilpailun lisääntyminen Alankomaiden maitotuotemarkkinoilla, joita siihen aikaan hallitsivat Friesland Coberco ja Campina Melkunie; maidontuottajien läheisyys; innovaatiot (tilausohjautuva tuotanto, MTO); kahden litran pakkausten tuominen Alankomaiden markkinoille; työllisyyden kasvu tavoite 1 -alueella sekä alueen talouskasvun nopeutuminen. Farm Dairy suunnitteli tuolloin vievänsä Alankomaiden markkinoille erikois- ja uutuustuotteista koostuvan tuotelinjan. |
| --- | --- |

(30)

Farm Dairyn mukaan Lelystadin laitoksen rakentamisella oli paljon myönteisiä vaikutuksia, kuten kilpailun lisääntyminen Alankomaiden maitotuotemarkkinoilla, joita siihen aikaan hallitsivat Friesland Coberco ja Campina Melkunie; maidontuottajien läheisyys; innovaatiot (tilausohjautuva tuotanto, MTO); kahden litran pakkausten tuominen Alankomaiden markkinoille; työllisyyden kasvu tavoite 1 -alueella sekä alueen talouskasvun nopeutuminen. Farm Dairy suunnitteli tuolloin vievänsä Alankomaiden markkinoille erikois- ja uutuustuotteista koostuvan tuotelinjan.

| (31) | Farm Dairy selittää, että Flevolandin maakunta ja maatalousministeriö (LNV) hyväksyivät tukihakemuksen IKC:n annettua riippumattoman lausunnon, jossa hanketta pidettiin osittain innovatiivisena. Flevolandin maakunta ja Farm Dairy tekivät 24 päivänä helmikuuta 1999 sopimuksen Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteeseen 3.3 liittyvän tuen myöntämisestä. Farm Dairy korostaa, että Flevolandin maakunta ilmoitti sille vasta vuonna 2001, että valtiontukisääntöjen mukaan tuki ei ollutkaan sallittu. Oikeusriidan välttämiseksi maakunta tarjoutui maksamaan Farm Dairylle hyvityksen tuen peruuttamisesta. Farm Dairy selittää, että muodollisen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan tuen soveltumattomuus yhteismarkkinoille oli tullut esille maakunnan ja komission välisessä keskustelussa. Maakunta oli kertonut Farm Dairylle komission edustajan ehdottaneen hyvityksen maksamista. Nämä tekijät olivat antaneet Farm Dairylle perustellun luottamuksen siihen, että menettely oli päättynyt. |
| --- | --- |

(31)

Farm Dairy selittää, että Flevolandin maakunta ja maatalousministeriö (LNV) hyväksyivät tukihakemuksen IKC:n annettua riippumattoman lausunnon, jossa hanketta pidettiin osittain innovatiivisena. Flevolandin maakunta ja Farm Dairy tekivät 24 päivänä helmikuuta 1999 sopimuksen Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteeseen 3.3 liittyvän tuen myöntämisestä. Farm Dairy korostaa, että Flevolandin maakunta ilmoitti sille vasta vuonna 2001, että valtiontukisääntöjen mukaan tuki ei ollutkaan sallittu. Oikeusriidan välttämiseksi maakunta tarjoutui maksamaan Farm Dairylle hyvityksen tuen peruuttamisesta. Farm Dairy selittää, että muodollisen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan tuen soveltumattomuus yhteismarkkinoille oli tullut esille maakunnan ja komission välisessä keskustelussa. Maakunta oli kertonut Farm Dairylle komission edustajan ehdottaneen hyvityksen maksamista. Nämä tekijät olivat antaneet Farm Dairylle perustellun luottamuksen siihen, että menettely oli päättynyt.

| (32) | Tuen intensiteetin osalta Farm Dairy toteaa, että tuen lopullinen osuus oli [...] (6) prosenttia tosiasiallisista investointikustannuksista, kun sen osuudeksi oli alun perin arvioitu 8,5 prosenttia. Toteutunut osuus alittaa selvästi suurimmat sallitut tukiosuudet (esim. pk-yrityksille myönnettävien tukien osalta). |
| --- | --- |

(32)

Tuen intensiteetin osalta Farm Dairy toteaa, että tuen lopullinen osuus oli [...] (6) prosenttia tosiasiallisista investointikustannuksista, kun sen osuudeksi oli alun perin arvioitu 8,5 prosenttia. Toteutunut osuus alittaa selvästi suurimmat sallitut tukiosuudet (esim. pk-yrityksille myönnettävien tukien osalta).

IV.2   Farm Dairyn huomautukset Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella tehdystä arvioinnista

| (33) | Flevolandin maakunta arvioi Farm Dairyn hankkeen Flevolandin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjan toimenpiteen 3.3 tavoitteiden perusteella; sen tavoitteena on edistää työpaikkoja luovia ja ympäristöä säästäviä uusia maataloustoimintoja. Farm Dairy pitää yllättävänä, että komissio on ottanut hankkeen arviointiperusteeksi Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.2 kohdan, joka koskee maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta 29 päivänä maaliskuuta 1990 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 866/90 (7). Tällä perusteella tehdyssä arvioinnissa nimittäin edellytetään, että hanke on päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa esitettyjä investointeja koskevien valintaperusteiden mukainen. |
| --- | --- |

(33)

Flevolandin maakunta arvioi Farm Dairyn hankkeen Flevolandin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjan toimenpiteen 3.3 tavoitteiden perusteella; sen tavoitteena on edistää työpaikkoja luovia ja ympäristöä säästäviä uusia maataloustoimintoja. Farm Dairy pitää yllättävänä, että komissio on ottanut hankkeen arviointiperusteeksi Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.2 kohdan, joka koskee maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta 29 päivänä maaliskuuta 1990 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 866/90 (7). Tällä perusteella tehdyssä arvioinnissa nimittäin edellytetään, että hanke on päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa esitettyjä investointeja koskevien valintaperusteiden mukainen.

| (34) | Farm Dairyn mukaan Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.3 kohdassa määritellyt edellytykset täyttyvät: Farm Dairy loi vuonna 2000 yhteensä 61 uutta työpaikkaa (alun perin arvioitujen 35 työpaikan sijasta) ja teki investointeja yhteensä [...] miljoonan guldenin arvosta (kun alkuperäinen arvio oli 18,5 miljoonaa guldenia). Lisäksi investoinneilla oli myönteisiä ympäristövaikutuksia: hiilidioksidipäästöt ja polttoaineen käyttö vähenivät, kun maidontuottajat sijaitsivat lähellä laitosta. Innovatiivinen MTO-tuotantomalli (make-to-order, tilausohjautuva tuotanto) puolestaan vähensi paljon energiaa kuluttavan kylmävarastoinnin tarvetta. |
| --- | --- |

(34)

Farm Dairyn mukaan Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.3 kohdassa määritellyt edellytykset täyttyvät: Farm Dairy loi vuonna 2000 yhteensä 61 uutta työpaikkaa (alun perin arvioitujen 35 työpaikan sijasta) ja teki investointeja yhteensä [...] miljoonan guldenin arvosta (kun alkuperäinen arvio oli 18,5 miljoonaa guldenia). Lisäksi investoinneilla oli myönteisiä ympäristövaikutuksia: hiilidioksidipäästöt ja polttoaineen käyttö vähenivät, kun maidontuottajat sijaitsivat lähellä laitosta. Innovatiivinen MTO-tuotantomalli (make-to-order, tilausohjautuva tuotanto) puolestaan vähensi paljon energiaa kuluttavan kylmävarastoinnin tarvetta.

| (35) | Edellä esitetyn perusteella Farm Dairy toteaa, että komission olisi pitänyt arvioida tuki Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteen 3.3 eikä toimenpiteen 3.2 perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Edellä esitetyn perusteella Farm Dairy toteaa, että komission olisi pitänyt arvioida tuki Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toimenpiteen 3.3 eikä toimenpiteen 3.2 perusteella.

IV.3   Farm Dairyn huomautukset päätöksen 94/173/EY perusteella tehdystä arvioinnista

| (36) | Ensinnäkin Farm Dairy katsoo, että tuki täyttää päätöksen 94/173/EY 1.1 kohdassa esitetyt vaatimukset. Kuten jäljempänä osoitetaan, investoinneilla on ollut myönteisiä ympäristövaikutuksia ja niihin on sisältynyt teknologisia innovaatioita. Lisäksi maidontuottajien läheisyys on auttanut vähentämään maidon keräämisestä aiheutuvia välillisiä kustannuksia, ja yhteen yritykseen keskitetyn tuotantoketjun toimintamalli on mahdollistanut suoran jakelun. |
| --- | --- |

(36)

Ensinnäkin Farm Dairy katsoo, että tuki täyttää päätöksen 94/173/EY 1.1 kohdassa esitetyt vaatimukset. Kuten jäljempänä osoitetaan, investoinneilla on ollut myönteisiä ympäristövaikutuksia ja niihin on sisältynyt teknologisia innovaatioita. Lisäksi maidontuottajien läheisyys on auttanut vähentämään maidon keräämisestä aiheutuvia välillisiä kustannuksia, ja yhteen yritykseen keskitetyn tuotantoketjun toimintamalli on mahdollistanut suoran jakelun.

| (37) | Toiseksi Farm Dairy katsoo, että tuki vastaa päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainituissa investointien valintaperusteissa esitettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(37)

Toiseksi Farm Dairy katsoo, että tuki vastaa päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainituissa investointien valintaperusteissa esitettyjä vaatimuksia.

| (38) | Erityisesti Farm Dairy väittää, että teknologinen innovaatio muodostaa merkittävän osan investoinnista. Tätä se perustelee ensinnäkin sillä, että yrityksen sisäinen prosessi perustuu MTO-tuotantomalliin. Raaka-aine eli maito jalostetaan lopputuotteeksi, pakataan ja lastataan välittömästi kylmäautoihin samassa yrityksessä. Tämä poistaa tarpeen turvautua logistisiin jakelukeskuksiin. Lisäksi tässä järjestelmässä tuotantoon käytettävän maidon määrä vastaa tarkasti tilauskantaa. Siitä syystä jäähdytyskustannukset, joita aiheutuu maidon kuljetuksesta tehtaalta, alenevat merkittävästi. Farm Dairy korostaa investoineensa nykyaikaisiin pastörointilinjoihin, joilla on erinomainen hyötysuhde energiankulutukseen verrattuna. Farm Dairyn tuotteiden korkea laatu on osaltaan tämän tuotantoprosessin ansiota. |
| --- | --- |

(38)

Erityisesti Farm Dairy väittää, että teknologinen innovaatio muodostaa merkittävän osan investoinnista. Tätä se perustelee ensinnäkin sillä, että yrityksen sisäinen prosessi perustuu MTO-tuotantomalliin. Raaka-aine eli maito jalostetaan lopputuotteeksi, pakataan ja lastataan välittömästi kylmäautoihin samassa yrityksessä. Tämä poistaa tarpeen turvautua logistisiin jakelukeskuksiin. Lisäksi tässä järjestelmässä tuotantoon käytettävän maidon määrä vastaa tarkasti tilauskantaa. Siitä syystä jäähdytyskustannukset, joita aiheutuu maidon kuljetuksesta tehtaalta, alenevat merkittävästi. Farm Dairy korostaa investoineensa nykyaikaisiin pastörointilinjoihin, joilla on erinomainen hyötysuhde energiankulutukseen verrattuna. Farm Dairyn tuotteiden korkea laatu on osaltaan tämän tuotantoprosessin ansiota.

| (39) | Toiseksi Farm Dairy väittää kehittäneensä tuotantoinnovaation tuomalla Alankomaiden markkinoille kahden litran polyeteenipakkaukset. Farm Dairy oli vuonna 1999 ensimmäinen tällaisen pakkauksen markkinoille tuonut maitotuotteiden valmistaja. Siihen aikaan oli saatavilla ainoastaan pienikokoisia pahvipakkauksia. Farm Dairy oli tuonut Yhdysvalloista erikoiskoneen kahden litran pakkausten valmistusta varten. Vuonna 1999 niiden kysyntä oli vielä melko vaatimatonta. Kysyntä alkoi voimistua vasta vuonna 2004. Farm Dairy on vuodesta 2004 lähtien tuottanut kahden litran pakkauksissa yli [...] miljoonaa litraa maitoa, joka vastaa [...] prosenttia sen kokonaistuotannosta. Farm Dairy liittää huomautuksiinsa tästä innovaatiosta julkaistun lehtiartikkelin sekä tilastotiedot kahden litran pakkauksissa myydyn maidon osuuden kehityksestä vuosina 1999–2008. |
| --- | --- |

(39)

Toiseksi Farm Dairy väittää kehittäneensä tuotantoinnovaation tuomalla Alankomaiden markkinoille kahden litran polyeteenipakkaukset. Farm Dairy oli vuonna 1999 ensimmäinen tällaisen pakkauksen markkinoille tuonut maitotuotteiden valmistaja. Siihen aikaan oli saatavilla ainoastaan pienikokoisia pahvipakkauksia. Farm Dairy oli tuonut Yhdysvalloista erikoiskoneen kahden litran pakkausten valmistusta varten. Vuonna 1999 niiden kysyntä oli vielä melko vaatimatonta. Kysyntä alkoi voimistua vasta vuonna 2004. Farm Dairy on vuodesta 2004 lähtien tuottanut kahden litran pakkauksissa yli [...] miljoonaa litraa maitoa, joka vastaa [...] prosenttia sen kokonaistuotannosta. Farm Dairy liittää huomautuksiinsa tästä innovaatiosta julkaistun lehtiartikkelin sekä tilastotiedot kahden litran pakkauksissa myydyn maidon osuuden kehityksestä vuosina 1999–2008.

| (40) | Farm Dairyn huomautusten liitteenä on myös [...]:n raportti ”Farm Dairyn innovaatiot yhtenäisen ohjelma-asiakirjan puitteissa vuonna 1998 tehdyssä tukihakemuksessa”. Laatija työskenteli tuolloin [...]:na kilpailevassa yrityksessä [...]. Farm Dairyn mukaan tämä riippumaton raportti osoittaa, että kahden litran polyeteenipakkausten tuominen Alankomaiden markkinoille oli käänteentekevää ja että markkinoiden hallitsevat yritykset (Friesland-Coberco ja Campina Melkunie) yrittivät jarruttaa sitä. Pakkaus oli monin tavoin parempi kuin muut tuolloin saatavilla olleet pakkaukset. Farm Dairy toi pakkauksen ensimmäisenä Alankomaiden markkinoille. Lisäksi yrityksen logistiikkakonsepti (yhteen yritykseen keskitetty tuotantoketju) mahdollisti luopumisen logististen jakelukeskusten ja laajojen toimitusketjujen käytöstä, jolloin maidon säilyvyysaika piteni. |
| --- | --- |

(40)

Farm Dairyn huomautusten liitteenä on myös [...]:n raportti ”Farm Dairyn innovaatiot yhtenäisen ohjelma-asiakirjan puitteissa vuonna 1998 tehdyssä tukihakemuksessa”. Laatija työskenteli tuolloin [...]:na kilpailevassa yrityksessä [...]. Farm Dairyn mukaan tämä riippumaton raportti osoittaa, että kahden litran polyeteenipakkausten tuominen Alankomaiden markkinoille oli käänteentekevää ja että markkinoiden hallitsevat yritykset (Friesland-Coberco ja Campina Melkunie) yrittivät jarruttaa sitä. Pakkaus oli monin tavoin parempi kuin muut tuolloin saatavilla olleet pakkaukset. Farm Dairy toi pakkauksen ensimmäisenä Alankomaiden markkinoille. Lisäksi yrityksen logistiikkakonsepti (yhteen yritykseen keskitetty tuotantoketju) mahdollisti luopumisen logististen jakelukeskusten ja laajojen toimitusketjujen käytöstä, jolloin maidon säilyvyysaika piteni.

| (41) | Farm Dairy toimitti myös taulukon, jossa kahden litran pakkausten tuotantoon liittyvät investointikustannukset oli eritelty muista investointikustannuksista. Farm Dairyyn rakennettiin neljä täyttölinjaa, joista yksi oli tarkoitettu erityisesti kahden litran pakkausten täyttämiseen. Myös sen kustannukset oli eritelty muista investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(41)

Farm Dairy toimitti myös taulukon, jossa kahden litran pakkausten tuotantoon liittyvät investointikustannukset oli eritelty muista investointikustannuksista. Farm Dairyyn rakennettiin neljä täyttölinjaa, joista yksi oli tarkoitettu erityisesti kahden litran pakkausten täyttämiseen. Myös sen kustannukset oli eritelty muista investointikustannuksista.

| (42) | Farm Dairy toteaa vielä, että se suunnitteli investointituen hakuajankohtana tuovansa markkinoille erikoistuotteista, kuten vanukkaista, hedelmäjogurteista ja muista kerma- ja hedelmäpohjaisista jälkiruoista koostuvan tuotelinjan. |
| --- | --- |

(42)

Farm Dairy toteaa vielä, että se suunnitteli investointituen hakuajankohtana tuovansa markkinoille erikoistuotteista, kuten vanukkaista, hedelmäjogurteista ja muista kerma- ja hedelmäpohjaisista jälkiruoista koostuvan tuotelinjan.

| (43) | Päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainitun, kysynnän kehitystä koskevan valintaperusteen osalta Farm Dairy toteaa, että tuotteiden kysyntä keskittyi pääasiallisesti valintamyymälöihin ja että ne suhtautuivat erittäin myönteisesti uuden toimijan tulemiseen markkinoille. Farm Dairylla oli alusta asti toimitussopimuksia Alankomaissa toimivien suurten valintamyymälöiden kanssa. |
| --- | --- |

(43)

Päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainitun, kysynnän kehitystä koskevan valintaperusteen osalta Farm Dairy toteaa, että tuotteiden kysyntä keskittyi pääasiallisesti valintamyymälöihin ja että ne suhtautuivat erittäin myönteisesti uuden toimijan tulemiseen markkinoille. Farm Dairylla oli alusta asti toimitussopimuksia Alankomaissa toimivien suurten valintamyymälöiden kanssa.

| (44) | Tuotantokapasiteetin riittämättömyyttä ja todellisten ja tehokkaiden markkina-alueiden olemassaoloa koskevan poikkeuksen osalta Farm Dairy katsoo edellä johdanto-osan 43 kappaleessa mainitun valintamyymälöiltä saamansa vastaanoton osoittavan selvästi, että tuotteille oli olemassa todellisia ja tehokkaita markkina-alueita. Farm Dairyn mukaan tuotantokapasiteetin riittämättömyys käy ilmi Alankomaiden kilpailuviranomaisen (NMa) 23 päivänä joulukuuta 1998 tekemästä päätöksestä, joka annettiin siinä yhteydessä, kun Friesland Coberco Dairy Foods osti maitotuotteita valmistavan De Kievitin. Alankomaissa tilamaitoa tuodaan enemmän kuin viedään. Kauppataseen mukaan 2,5 prosenttia Alankomaissa jalostetusta maidosta on tuotu ulkomailta. Kaikkien näiden tietojen perusteella Farm Dairy päätteli, ettei tuoreen maidon markkinoilla ollut liikaa kapasiteettia. |
| --- | --- |

(44)

Tuotantokapasiteetin riittämättömyyttä ja todellisten ja tehokkaiden markkina-alueiden olemassaoloa koskevan poikkeuksen osalta Farm Dairy katsoo edellä johdanto-osan 43 kappaleessa mainitun valintamyymälöiltä saamansa vastaanoton osoittavan selvästi, että tuotteille oli olemassa todellisia ja tehokkaita markkina-alueita. Farm Dairyn mukaan tuotantokapasiteetin riittämättömyys käy ilmi Alankomaiden kilpailuviranomaisen (NMa) 23 päivänä joulukuuta 1998 tekemästä päätöksestä, joka annettiin siinä yhteydessä, kun Friesland Coberco Dairy Foods osti maitotuotteita valmistavan De Kievitin. Alankomaissa tilamaitoa tuodaan enemmän kuin viedään. Kauppataseen mukaan 2,5 prosenttia Alankomaissa jalostetusta maidosta on tuotu ulkomailta. Kaikkien näiden tietojen perusteella Farm Dairy päätteli, ettei tuoreen maidon markkinoilla ollut liikaa kapasiteettia.

| (45) | Toissijaisesti Farm Dairy mainitsee, että Flevolandin maidontuottajat olivat päättäneet lopettaa maidon toimituksen Campina Melkunielle ja vaihtaa asiakkaakseen Belgiassa sijaitsevan Comelcon. Campina Melkunien ostettua Comelcon vuonna 1991 ja jälkimmäisen toiminnan lakattua lopullisesti vuonna 1996 maidontuottajat joutuivat kuitenkin hakemaan muuta ratkaisua. Ratkaisuksi tarjoutui Farm Dairyn tuleminen markkinoille vuonna 1999. |
| --- | --- |

(45)

Toissijaisesti Farm Dairy mainitsee, että Flevolandin maidontuottajat olivat päättäneet lopettaa maidon toimituksen Campina Melkunielle ja vaihtaa asiakkaakseen Belgiassa sijaitsevan Comelcon. Campina Melkunien ostettua Comelcon vuonna 1991 ja jälkimmäisen toiminnan lakattua lopullisesti vuonna 1996 maidontuottajat joutuivat kuitenkin hakemaan muuta ratkaisua. Ratkaisuksi tarjoutui Farm Dairyn tuleminen markkinoille vuonna 1999.

| (46) | Lopuksi Farm Dairy huomauttaa, että sen on vaikea löytää tarkempia tietoja, koska tosiseikkojen tapahtumisesta on kulunut kymmenen vuotta, ja se pitää kyseenalaisena komission ja Alankomaiden välisen menettelyn kestoa. |
| --- | --- |

(46)

Lopuksi Farm Dairy huomauttaa, että sen on vaikea löytää tarkempia tietoja, koska tosiseikkojen tapahtumisesta on kulunut kymmenen vuotta, ja se pitää kyseenalaisena komission ja Alankomaiden välisen menettelyn kestoa.

IV.4   Koronkoron maksaminen

| (47) | Farm Dairy ei hyväksy koronkoron laskemista tuen myöntämisestä asti, vaan vetoaa tutkintamenettelyn kestoon ja sille syntyneeseen perusteltuun luottamukseen siitä, että asian käsittely oli päätetty. Farm Dairy katsoo, ettei sitä voida asettaa vastuuseen tukiasian käsittelyn pitkittymisestä, joka johti korkojen kertymiseen. Sen vuoksi Farm Dairy vaatii, että tukeen sovelletaan yksinkertaista korkoa, sillä jos sille olisi ilmoitettu tuen lainvastaisuudesta ja jos se olisi saanut valita, se olisi palauttanut tuen jo aikaisemmin. |
| --- | --- |

(47)

Farm Dairy ei hyväksy koronkoron laskemista tuen myöntämisestä asti, vaan vetoaa tutkintamenettelyn kestoon ja sille syntyneeseen perusteltuun luottamukseen siitä, että asian käsittely oli päätetty. Farm Dairy katsoo, ettei sitä voida asettaa vastuuseen tukiasian käsittelyn pitkittymisestä, joka johti korkojen kertymiseen. Sen vuoksi Farm Dairy vaatii, että tukeen sovelletaan yksinkertaista korkoa, sillä jos sille olisi ilmoitettu tuen lainvastaisuudesta ja jos se olisi saanut valita, se olisi palauttanut tuen jo aikaisemmin.

| (48) | Farm Dairy perustelee vaatimustaan 8 päivänä toukokuuta 2003 annetulla komission tiedonannolla, josta ilmenee, että tähän päivämäärään mennessä ei vielä ollut selvää, kumpaa korkoa tukeen pitäisi soveltaa. Farm Dairy vaatii yhdenvertaisen kohtelun periaatteen mukaisesti, ettei 8 päivää toukokuuta 2003 edeltävältä ajanjaksolta lasketa koronkorkoa. |
| --- | --- |

(48)

Farm Dairy perustelee vaatimustaan 8 päivänä toukokuuta 2003 annetulla komission tiedonannolla, josta ilmenee, että tähän päivämäärään mennessä ei vielä ollut selvää, kumpaa korkoa tukeen pitäisi soveltaa. Farm Dairy vaatii yhdenvertaisen kohtelun periaatteen mukaisesti, ettei 8 päivää toukokuuta 2003 edeltävältä ajanjaksolta lasketa koronkorkoa.

V   Alankomaiden huomautukset

| (49) | Alankomaat esitti 19 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa SEUT 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee ilmoittamatonta tukea. Huomautuksissaan Alankomaat tyytyi toteamaan, ettei sillä ollut asiasta enempää tietoja, koska se oli jo toimittanut kaikki tiedot komission alustavan tutkimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(49)

Alankomaat esitti 19 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa SEUT 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee ilmoittamatonta tukea. Huomautuksissaan Alankomaat tyytyi toteamaan, ettei sillä ollut asiasta enempää tietoja, koska se oli jo toimittanut kaikki tiedot komission alustavan tutkimuksen yhteydessä.

| (50) | Farm Dairyn huomautusten perusteella komissio päätti kuitenkin pyytää Alankomailta lisäselvityksiä. Se pyysi Alankomaita vahvistamaan, oliko kahden litran pakkauksen markkinoille tuominen todellakin innovaatio, kuten Farm Dairy väitti, ja olivatko Alankomaiden viranomaiset ottaneet sen innovatiivisuuden huomioon hankkeen arvioinnissa. MTO-tuotantomallin osalta komissio pyysi Alankomaita ottamaan kantaa tietoihin, jotka Farm Dairy oli toimittanut investointitukihakemuksensa yhteydessä mallin innovatiivisuuden osoittamiseksi. Lopuksi komissio pyysi Alankomaita esittämään huomautuksensa siitä, oliko tuotteille olemassa todellisia markkina-alueita ja oliko niiden tuotantokapasiteetti riittämätön tuen myöntämisajankohtana, sekä tarvittaessa toimittamaan tähän liittyviä tutkimuksia tai muuta hyödyllistä aineistoa. |
| --- | --- |

(50)

Farm Dairyn huomautusten perusteella komissio päätti kuitenkin pyytää Alankomailta lisäselvityksiä. Se pyysi Alankomaita vahvistamaan, oliko kahden litran pakkauksen markkinoille tuominen todellakin innovaatio, kuten Farm Dairy väitti, ja olivatko Alankomaiden viranomaiset ottaneet sen innovatiivisuuden huomioon hankkeen arvioinnissa. MTO-tuotantomallin osalta komissio pyysi Alankomaita ottamaan kantaa tietoihin, jotka Farm Dairy oli toimittanut investointitukihakemuksensa yhteydessä mallin innovatiivisuuden osoittamiseksi. Lopuksi komissio pyysi Alankomaita esittämään huomautuksensa siitä, oliko tuotteille olemassa todellisia markkina-alueita ja oliko niiden tuotantokapasiteetti riittämätön tuen myöntämisajankohtana, sekä tarvittaessa toimittamaan tähän liittyviä tutkimuksia tai muuta hyödyllistä aineistoa.

| (51) | Kahden litran pakkausten markkinoille tuomisesta Alankomaat totesi, että se todellakin oli innovaatio vuonna 1999. Tältä osin Alankomaat tukeutui TNO:n (8), Nederlandse Zuivel Organisatien (NZO) ja [x] -valintamyymäläketjun tekemiin tutkimuksiin. Alankomaat toimitti komissiolle TNO:n raportin sekä NZO:n ja [x]:n lähettämät kirjeet. Nämä tiedot vahvistavat, että Farm Dairy toi kahden litran pakkaukset ensimmäisenä Alankomaiden markkinoille ja että näitä pakkauksia pidettiin innovaationa vuonna 1999, sillä siihen asti maitoa oli myyty ainoastaan litran ja puolentoista litran pahvipakkauksissa. |
| --- | --- |

(51)

Kahden litran pakkausten markkinoille tuomisesta Alankomaat totesi, että se todellakin oli innovaatio vuonna 1999. Tältä osin Alankomaat tukeutui TNO:n (8), Nederlandse Zuivel Organisatien (NZO) ja [x] -valintamyymäläketjun tekemiin tutkimuksiin. Alankomaat toimitti komissiolle TNO:n raportin sekä NZO:n ja [x]:n lähettämät kirjeet. Nämä tiedot vahvistavat, että Farm Dairy toi kahden litran pakkaukset ensimmäisenä Alankomaiden markkinoille ja että näitä pakkauksia pidettiin innovaationa vuonna 1999, sillä siihen asti maitoa oli myyty ainoastaan litran ja puolentoista litran pahvipakkauksissa.

| (52) | Tätä näkökohtaa ei otettu huomioon IKC:n arvioinnissa, eikä Flevolandin maakunta ollut tietoinen siitä. Alankomaat huomautti, että tieto olisi epäilemättä vaikuttanut IKC:n hankkeen innovatiivisuudesta antamaan lausuntoon. Koska IKC on sittemmin lopettanut toimintansa, siltä ei kuitenkaan voida enää pyytää uutta lausuntoa. |
| --- | --- |

(52)

Tätä näkökohtaa ei otettu huomioon IKC:n arvioinnissa, eikä Flevolandin maakunta ollut tietoinen siitä. Alankomaat huomautti, että tieto olisi epäilemättä vaikuttanut IKC:n hankkeen innovatiivisuudesta antamaan lausuntoon. Koska IKC on sittemmin lopettanut toimintansa, siltä ei kuitenkaan voida enää pyytää uutta lausuntoa.

| (53) | Alankomaat toimitti komission pyynnöstä kustannuslaskelman, joka koski yksinomaan kahden litran pakkausten käyttöönotosta aiheutuneita kustannuksia. Laskelman mukaan kahden litran pakkauksiin liittyvät investointikustannukset olivat 1 840 000 guldenia (834 956 euroa). Tähän summaan Alankomaiden viranomaiset lisäsivät vielä neljäsosan täyttölinjojen kustannuksista, koska yksi tehtaaseen rakennetuista neljästä linjasta oli tarkoitettu pelkästään kahden litran pakkausten täyttämiseen. Sen kustannukset olivat 2 936 250 guldenia (1 332 412 euroa). Investointikustannuksia kertyi siten yhteensä 4 776 250 guldenia (2 167 367 euroa). |
| --- | --- |

(53)

Alankomaat toimitti komission pyynnöstä kustannuslaskelman, joka koski yksinomaan kahden litran pakkausten käyttöönotosta aiheutuneita kustannuksia. Laskelman mukaan kahden litran pakkauksiin liittyvät investointikustannukset olivat 1 840 000 guldenia (834 956 euroa). Tähän summaan Alankomaiden viranomaiset lisäsivät vielä neljäsosan täyttölinjojen kustannuksista, koska yksi tehtaaseen rakennetuista neljästä linjasta oli tarkoitettu pelkästään kahden litran pakkausten täyttämiseen. Sen kustannukset olivat 2 936 250 guldenia (1 332 412 euroa). Investointikustannuksia kertyi siten yhteensä 4 776 250 guldenia (2 167 367 euroa).

| (54) | Komissio pyysi Alankomaita esittämään huomautuksensa MTO-tuotantomallin innovatiivisuudesta ja osoittamaan, vaikuttivatko Farm Dairyn esittämät huomautukset hankkeesta esitettyyn aikaisempaan arviointiin, jossa sitä ei pidetty kovin innovatiivisena. Alankomaat vastasi, että IKC:n lausunnon mukaan hanke oli osittain innovatiivinen, mutta sen innovatiivisuus ei liittynyt tuotteisiin vaan markkinoihin. Arviointi oli tehty maatalousministeriön hakiessa yhteisrahoitusta. Alankomaat esitti kuitenkin muita perusteita hankkeen innovatiivisuuden puolesta: MTO-tuotantomalli tehosti maidon toimitusta ja pidensi siten maidon säilyvyysaikaa. Tämä on merkittävä tekijä Alankomaissa, jossa kulutetaan pääasiassa pastöroitua maitoa (pitkään säilyvän steriloidun maidon sijasta). Alankomaat mainitsee myös MTO-tuotantomallin innovatiivisuutta koskevan tutkimuksen, jonka oli tehnyt TNO. Sen mukaan yleisin siihen aikaan käytetty tuotantomalli oli MTS (make-to-stock, varasto-ohjautuva tuotanto), jossa tuotteita valmistetaan varastosta myytäväksi. Tässä tuotantomallissa toimitusaika on lyhyt, mutta sillä ei pystytä riittävän joustavasti vastaamaan valintamyymälöiden kaltaisten asiakkaiden tarpeisiin. MTO-järjestelmä toi tuotantoon tarvittavaa joustavuutta. Tällä perusteella Alankomaat pitää tuotantomallia innovatiivisena. |
| --- | --- |

(54)

Komissio pyysi Alankomaita esittämään huomautuksensa MTO-tuotantomallin innovatiivisuudesta ja osoittamaan, vaikuttivatko Farm Dairyn esittämät huomautukset hankkeesta esitettyyn aikaisempaan arviointiin, jossa sitä ei pidetty kovin innovatiivisena. Alankomaat vastasi, että IKC:n lausunnon mukaan hanke oli osittain innovatiivinen, mutta sen innovatiivisuus ei liittynyt tuotteisiin vaan markkinoihin. Arviointi oli tehty maatalousministeriön hakiessa yhteisrahoitusta. Alankomaat esitti kuitenkin muita perusteita hankkeen innovatiivisuuden puolesta: MTO-tuotantomalli tehosti maidon toimitusta ja pidensi siten maidon säilyvyysaikaa. Tämä on merkittävä tekijä Alankomaissa, jossa kulutetaan pääasiassa pastöroitua maitoa (pitkään säilyvän steriloidun maidon sijasta). Alankomaat mainitsee myös MTO-tuotantomallin innovatiivisuutta koskevan tutkimuksen, jonka oli tehnyt TNO. Sen mukaan yleisin siihen aikaan käytetty tuotantomalli oli MTS (make-to-stock, varasto-ohjautuva tuotanto), jossa tuotteita valmistetaan varastosta myytäväksi. Tässä tuotantomallissa toimitusaika on lyhyt, mutta sillä ei pystytä riittävän joustavasti vastaamaan valintamyymälöiden kaltaisten asiakkaiden tarpeisiin. MTO-järjestelmä toi tuotantoon tarvittavaa joustavuutta. Tällä perusteella Alankomaat pitää tuotantomallia innovatiivisena.

| (55) | Markkina-alueiden ja liiallisen kapasiteetin osalta Alankomaat lainaa Rabobank Internationalin raporttia huhtikuulta 1999. Sen mukaan jalostetusta tilamaidosta 2,5 prosenttia on tuotu ulkomailta. Teollinen maito (toisin sanoen pidemmän kuljetuksen kestävä pastöroitu maito) mukaan luettuna 10,5 prosenttia jalostetun maidon kokonaismäärästä tuotiin ulkomailta. Alankomaiden mukaan tämä osoittaa, ettei Alankomaissa ollut tuolloin liikaa tuotantokapasiteettia. Markkina-alueiden olemassaolon osalta Alankomaat vahvistaa Farm Dairyn arvion (ks. johdanto-osan 44 ja 45 kappale). Mahdolliset markkina-alueet käyvät ilmi myös Farm Dairyn toimittamista tilastotiedoista. Lisäksi [x]:n kirjeessä todetaan, että Farm Dairyn valmistamien kahden litran pakkausten myynti kasvatti huomattavasti ketjun liikevaihtoa. |
| --- | --- |

(55)

Markkina-alueiden ja liiallisen kapasiteetin osalta Alankomaat lainaa Rabobank Internationalin raporttia huhtikuulta 1999. Sen mukaan jalostetusta tilamaidosta 2,5 prosenttia on tuotu ulkomailta. Teollinen maito (toisin sanoen pidemmän kuljetuksen kestävä pastöroitu maito) mukaan luettuna 10,5 prosenttia jalostetun maidon kokonaismäärästä tuotiin ulkomailta. Alankomaiden mukaan tämä osoittaa, ettei Alankomaissa ollut tuolloin liikaa tuotantokapasiteettia. Markkina-alueiden olemassaolon osalta Alankomaat vahvistaa Farm Dairyn arvion (ks. johdanto-osan 44 ja 45 kappale). Mahdolliset markkina-alueet käyvät ilmi myös Farm Dairyn toimittamista tilastotiedoista. Lisäksi [x]:n kirjeessä todetaan, että Farm Dairyn valmistamien kahden litran pakkausten myynti kasvatti huomattavasti ketjun liikevaihtoa.

VI   Arviointi

| (56) | Komissio toteaa, että maitotuotteiden ja maidosta tehtyjen jälkiruokien tuotantoon sovellettiin EY:n perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklaa (nykyistä SEUT 107, 108 ja 109 artiklaa) tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 (9) 23 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(56)

Komissio toteaa, että maitotuotteiden ja maidosta tehtyjen jälkiruokien tuotantoon sovellettiin EY:n perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklaa (nykyistä SEUT 107, 108 ja 109 artiklaa) tuen myöntämisajankohtana voimassa olleen maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 (9) 23 artiklan nojalla.

VI.1   SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (57) | SEUT 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(57)

SEUT 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (58) | Tuki on valtion myöntämä: tämä edellytys täyttyy, koska tuen on myöntänyt Flevolandin maakunta. |
| --- | --- |

(58)

Tuki on valtion myöntämä: tämä edellytys täyttyy, koska tuen on myöntänyt Flevolandin maakunta.

| (59) | Tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua: maitotuoteala on yhteisön tasolla täysin avoin kilpailulle (10) ja sen vuoksi hyvin herkkä kaikille jonkin tietyn jäsenvaltion tuotantoa suosiville toimenpiteille. Lisäksi tavoitteena oli tässä tapauksessa se, että maito käsiteltäisiin Flevolandin maakunnassa, kun se aikaisemmin oli käsitelty Belgiassa. Näin ollen toimenpide uhkaa vääristää kilpailua maito- ja maitotuotemarkkinoilla. |
| --- | --- |

(59)

Tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua: maitotuoteala on yhteisön tasolla täysin avoin kilpailulle (10) ja sen vuoksi hyvin herkkä kaikille jonkin tietyn jäsenvaltion tuotantoa suosiville toimenpiteille. Lisäksi tavoitteena oli tässä tapauksessa se, että maito käsiteltäisiin Flevolandin maakunnassa, kun se aikaisemmin oli käsitelty Belgiassa. Näin ollen toimenpide uhkaa vääristää kilpailua maito- ja maitotuotemarkkinoilla.

| (60) | Tuki suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja: tässä tapauksessa tukea on myönnetty vain yhdelle yritykselle, Farm Dairylle. |
| --- | --- |

(60)

Tuki suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja: tässä tapauksessa tukea on myönnetty vain yhdelle yritykselle, Farm Dairylle.

| (61) | Näistä syistä komissio katsoo, että kyseinen toimenpide kuuluu SEUT 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja että kyseessä on valtiontuki. Tätä päätelmää ei kiistetty tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä saaduissa huomautuksissa. |
| --- | --- |

(61)

Näistä syistä komissio katsoo, että kyseinen toimenpide kuuluu SEUT 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja että kyseessä on valtiontuki. Tätä päätelmää ei kiistetty tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä saaduissa huomautuksissa.

VI.2   Toimenpiteen luokittelu sääntöjenvastaiseksi tueksi

| (62) | Koska tuki on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyseessä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (11) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki. |
| --- | --- |

(62)

Koska tuki on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyseessä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (11) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki.

VI.3   Tuen soveltuvuuden arviointi

| (63) | Tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaan Alankomaiden viranomaiset esittävät tuelle kaksi mahdollista perustetta. Alun perin tekemässään tukipäätöksessä ne määrittelivät sen Flevolandin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan liittyväksi investointitueksi (ks. edellä johdanto-osan 9 kappale). Myöhemmin Flevolandin maakunnan viranomaiset muuttivat tämän investointituen hyvitykseksi haitasta, jota Farm Dairylle oli aiheutunut tukipäätöksen peruuttamisesta. Farm Dairyn tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä toimittamia tietoja tarkastellaan tämän päätöksen siinä osassa, jossa arvioidaan tuen soveltuvuutta investointitukena. Tukitoimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille tutkitaan kahdesta näkökulmasta: investointitukena (VI.3.1) ja hyvityksenä (VI.3.2). |
| --- | --- |

(63)

Tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaan Alankomaiden viranomaiset esittävät tuelle kaksi mahdollista perustetta. Alun perin tekemässään tukipäätöksessä ne määrittelivät sen Flevolandin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan liittyväksi investointitueksi (ks. edellä johdanto-osan 9 kappale). Myöhemmin Flevolandin maakunnan viranomaiset muuttivat tämän investointituen hyvitykseksi haitasta, jota Farm Dairylle oli aiheutunut tukipäätöksen peruuttamisesta. Farm Dairyn tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä toimittamia tietoja tarkastellaan tämän päätöksen siinä osassa, jossa arvioidaan tuen soveltuvuutta investointitukena. Tukitoimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille tutkitaan kahdesta näkökulmasta: investointitukena (VI.3.1) ja hyvityksenä (VI.3.2).

| (64) | Ennen sitä komissio haluaa kuitenkin tutkia Farm Dairyn väitteen siitä, ettei komission olisi pitänyt luokitella toimenpidettä Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.2 kohtaan kuuluvaksi toimenpiteeksi, koska maakunta esitti toimenpiteen komissiolle Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.3 kohtaan kuuluvana toimenpiteenä (ks. edellä johdanto-osan 33 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(64)

Ennen sitä komissio haluaa kuitenkin tutkia Farm Dairyn väitteen siitä, ettei komission olisi pitänyt luokitella toimenpidettä Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.2 kohtaan kuuluvaksi toimenpiteeksi, koska maakunta esitti toimenpiteen komissiolle Flevolandin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 3.3 kohtaan kuuluvana toimenpiteenä (ks. edellä johdanto-osan 33 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (65) | Aluksi komission on todettava, että tämä väite liittyy yhteisön varojen myöntämiseen, josta tässä päätöksessä ei ole kysymys. Tämä päätös koskee ainoastaan tukea, joka myönnettiin maakunnan varoista sen jälkeen, kun maatalousministeriö oli saanut tiedon komission päätöksestä olla myöntämättä hankkeeseen yhteisön varoja. Syitä, joiden perusteella komissio kieltäytyi myöntämästä yhteisön varoja, ei siten voida arvioida tämän päätöksen yhteydessä, vaan ne olisi pitänyt kyseenalaistaa aikanaan yhteisön varojen myöntämiseen sovellettujen menettelyjen yhteydessä. Koska komission päätöksestä olla myöntämättä yhteisön varoja ilmoitettiin Alankomaille 25 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä ja koska Alankomaat tyytyi päätökseen eikä yrittänyt hakea siihen muutosta (12), kyseistä päätöstä ei ole enää mahdollista kyseenalaistaa tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(65)

Aluksi komission on todettava, että tämä väite liittyy yhteisön varojen myöntämiseen, josta tässä päätöksessä ei ole kysymys. Tämä päätös koskee ainoastaan tukea, joka myönnettiin maakunnan varoista sen jälkeen, kun maatalousministeriö oli saanut tiedon komission päätöksestä olla myöntämättä hankkeeseen yhteisön varoja. Syitä, joiden perusteella komissio kieltäytyi myöntämästä yhteisön varoja, ei siten voida arvioida tämän päätöksen yhteydessä, vaan ne olisi pitänyt kyseenalaistaa aikanaan yhteisön varojen myöntämiseen sovellettujen menettelyjen yhteydessä. Koska komission päätöksestä olla myöntämättä yhteisön varoja ilmoitettiin Alankomaille 25 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä ja koska Alankomaat tyytyi päätökseen eikä yrittänyt hakea siihen muutosta (12), kyseistä päätöstä ei ole enää mahdollista kyseenalaistaa tässä menettelyssä.

| (66) | Komissio kuitenkin huomauttaa, että investointitukisääntöjen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden arvioinnissa käytetään aivan samoja kriteerejä kuin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 2.3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden arvioinnissa. Tuen myöntämisajankohtana voimassa olleet investointitukisäännöt vahvistetaan suuntaviivoissa, joiden 3 kohdan b alakohdassa viitataan päätöksen 94/173/EY 1.2 ja 2 kohtaan. Päätöksessä määritellään yleiset perusteet niiden investointien valitsemiseksi, joille voidaan myöntää yhteisön rahoitusta asetuksen (ETY) N:o 866/90 ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta 29 päivänä maaliskuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 867/90 (13) mukaisesti. Tarkoituksena on varmistaa yhteisön rahoituksen ja kansallisen rahoituksen välinen johdonmukaisuus. Komissio kuitenkin korostaa, ettei se sovella päätöstä 94/173/EY sellaisenaan, vaan ainoastaan siltä osin kuin siihen viitataan suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(66)

Komissio kuitenkin huomauttaa, että investointitukisääntöjen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden arvioinnissa käytetään aivan samoja kriteerejä kuin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 2.3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden arvioinnissa. Tuen myöntämisajankohtana voimassa olleet investointitukisäännöt vahvistetaan suuntaviivoissa, joiden 3 kohdan b alakohdassa viitataan päätöksen 94/173/EY 1.2 ja 2 kohtaan. Päätöksessä määritellään yleiset perusteet niiden investointien valitsemiseksi, joille voidaan myöntää yhteisön rahoitusta asetuksen (ETY) N:o 866/90 ja metsätaloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen edellytysten parantamisesta 29 päivänä maaliskuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 867/90 (13) mukaisesti. Tarkoituksena on varmistaa yhteisön rahoituksen ja kansallisen rahoituksen välinen johdonmukaisuus. Komissio kuitenkin korostaa, ettei se sovella päätöstä 94/173/EY sellaisenaan, vaan ainoastaan siltä osin kuin siihen viitataan suuntaviivoissa.

VI.3.1   Investointituki

| (67) | Komissio tutki toimenpiteet tuen myöntämisajankohtana eli 3 päivänä maaliskuuta 1999 voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(67)

Komissio tutki toimenpiteet tuen myöntämisajankohtana eli 3 päivänä maaliskuuta 1999 voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella.

| (68) | Suuntaviivojen 3 kohdan b alakohdan mukaan päätöksen 94/173/EY liitteen 1.2 kohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa mainittuihin tarkoituksiin myönnetyt investointituet eivät sovellu sisämarkkinoille. Yhteismarkkinoille soveltumattomina pidetään myös saman liitteen 2 kohdan mukaisesti poissuljettuja investointeja, jos siinä mainitut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(68)

Suuntaviivojen 3 kohdan b alakohdan mukaan päätöksen 94/173/EY liitteen 1.2 kohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa mainittuihin tarkoituksiin myönnetyt investointituet eivät sovellu sisämarkkinoille. Yhteismarkkinoille soveltumattomina pidetään myös saman liitteen 2 kohdan mukaisesti poissuljettuja investointeja, jos siinä mainitut edellytykset eivät täyty.

| (69) | Päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdan mukaan ”Lehmänmaitoalalla ja lehmänmaitotuotteiden alalla pois suljetaan seuraavat investoinnit:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(69)

Päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdan mukaan ”Lehmänmaitoalalla ja lehmänmaitotuotteiden alalla pois suljetaan seuraavat investoinnit:

—

[...]

| — | investoinnit, jotka koskevat seuraavia tuotteita: voi, seerumijauhe, maitojauhe, voiöljy, laktoosi, kaseiini ja kaseinaatti, |
| --- | --- |

—

investoinnit, jotka koskevat seuraavia tuotteita: voi, seerumijauhe, maitojauhe, voiöljy, laktoosi, kaseiini ja kaseinaatti,

| — | investoinnit, jotka koskevat tuoretuotteiden tai juustojen valmistusta, ellei kysynnän kehitystä vastaava innovaatio muodosta merkittävää osaa tuotannosta, lukuun ottamatta tuotteita, joiden kapasiteettien riittämättömyys ja todellisten ja tehokkaiden markkina-alueiden olemassaolo on osoitettu, ja myös lukuun ottamatta tuotteiden valmistusta perinteisin tai luonnonmukaisin menetelmin sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön sääntelyssä. |
| --- | --- |

—

investoinnit, jotka koskevat tuoretuotteiden tai juustojen valmistusta, ellei kysynnän kehitystä vastaava innovaatio muodosta merkittävää osaa tuotannosta, lukuun ottamatta tuotteita, joiden kapasiteettien riittämättömyys ja todellisten ja tehokkaiden markkina-alueiden olemassaolo on osoitettu, ja myös lukuun ottamatta tuotteiden valmistusta perinteisin tai luonnonmukaisin menetelmin sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön sääntelyssä.

Edeltävissä luetelmakohdissa tarkoitetut kiellot eivät koske seuraavia investointeja, elleivät ne johda kapasiteetin kasvuun:

| — | investoinnit yhteisön terveyttä koskeviin normeihin mukauttamiseksi, |
| --- | --- |

—

investoinnit yhteisön terveyttä koskeviin normeihin mukauttamiseksi,

| — | investoinnit ympäristönsuojeluun.” |
| --- | --- |

—

investoinnit ympäristönsuojeluun.”

| (70) | Tämän vuoksi nyt tutkittavana olevan kaltainen tuoreiden tuotteiden valmistusta koskeva investointituki ei lähtökohtaisesti sovellu yhteismarkkinoille, ellei kyseinen investointi kuulu päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainittujen poikkeusten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(70)

Tämän vuoksi nyt tutkittavana olevan kaltainen tuoreiden tuotteiden valmistusta koskeva investointituki ei lähtökohtaisesti sovellu yhteismarkkinoille, ellei kyseinen investointi kuulu päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainittujen poikkeusten soveltamisalaan.

| (71) | Yksi tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen keskeisistä kysymyksistä oli, voidaanko tukeen soveltaa jotakin päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainituista poikkeuksista. Näin ollen tässä päätöksessä tutkitaan kaikki kolme poikkeusta sen selvittämiseksi, muodostiko kysynnän kehitystä vastaava innovaatio merkittävän osan tuotannosta, oliko tuotantokapasiteetti riittämätön, oliko tuotteille todellisia ja tehokkaita markkina-alueita sekä oliko tuotteet valmistettu perinteisin tai luonnonmukaisin menetelmin sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön sääntelyssä. |
| --- | --- |

(71)

Yksi tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen keskeisistä kysymyksistä oli, voidaanko tukeen soveltaa jotakin päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainituista poikkeuksista. Näin ollen tässä päätöksessä tutkitaan kaikki kolme poikkeusta sen selvittämiseksi, muodostiko kysynnän kehitystä vastaava innovaatio merkittävän osan tuotannosta, oliko tuotantokapasiteetti riittämätön, oliko tuotteille todellisia ja tehokkaita markkina-alueita sekä oliko tuotteet valmistettu perinteisin tai luonnonmukaisin menetelmin sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön sääntelyssä.

a)   Kysynnän kehitystä vastaavan innovaation merkittävää osaa tuotannosta koskeva valintaperuste

| (72) | Alankomaiden vuonna 2005 komissiolle toimittamien asiakirjojen mukaan tuotantoprosessi ei ollut innovatiivinen silloisessa tilanteessa toimitettujen tietojen perusteella. Kuten tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, IKC ei pitänyt hanketta kaikilta osin innovatiivisena. Tarkemmin sanottuna IKC totesi, ettei hankkeessa ollut kyse innovatiivisista tuotteista vaan markkinainnovaatioista ja ettei tuotantoprosessi sinänsä ollut innovatiivinen, mutta siinä käytettiin viimeisintä tekniikkaa. Koska hanke vastasi muita arviointiperusteita, IKC kuitenkin katsoi sen täyttävän tuen myöntämisen edellytykset mutta alensi tukiosuutta (ks. edellä johdanto-osan 11 kappale). |
| --- | --- |

(72)

Alankomaiden vuonna 2005 komissiolle toimittamien asiakirjojen mukaan tuotantoprosessi ei ollut innovatiivinen silloisessa tilanteessa toimitettujen tietojen perusteella. Kuten tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, IKC ei pitänyt hanketta kaikilta osin innovatiivisena. Tarkemmin sanottuna IKC totesi, ettei hankkeessa ollut kyse innovatiivisista tuotteista vaan markkinainnovaatioista ja ettei tuotantoprosessi sinänsä ollut innovatiivinen, mutta siinä käytettiin viimeisintä tekniikkaa. Koska hanke vastasi muita arviointiperusteita, IKC kuitenkin katsoi sen täyttävän tuen myöntämisen edellytykset mutta alensi tukiosuutta (ks. edellä johdanto-osan 11 kappale).

| (73) | Kysymys onkin siitä, voivatko Farm Dairyn ja Alankomaiden tätä tutkintamenettelyä aloitettaessa toimittamat tiedot kyseenalaistaa aikaisemman arvioinnin, joka perustui yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tukien arviointiperusteisiin. Näistä tiedoista (ks. edellä johdanto-osan 36–46 kappale) ilmenee, että uutta kahden litran polyeteenipakkausta koskevat investoinnit olivat kokonaisuudessaan innovatiivisia ja että Farm Dairy oli ensimmäinen tätä tuotetta valmistanut ja sen Alankomaiden markkinoille tuonut yritys. Pakkauksen innovatiivisuus osoitetaan Farm Dairyn toimittamassa raportissa, joka vaikuttaa uskottavalta sikäli, että sen on laatinut alan asiantuntija, joka työskenteli siihen aikaan Farm Dairyn kilpailijan palveluksessa. Raportissa ei kyseenalaisteta IKC:n ja maatalousministeriön silloista arviointia, mutta siihen sisältyy tietoja, jotka eivät olleet komission tiedossa ennen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä ja joita ei ollut mainittu komissiolle aiemmin toimitetussa asiakirja-aineistossa. Kahden litran pakkaus oli jo saavuttanut suuren suosion Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen markkinoilla. Farm Dairy toi ensimmäisenä markkinoille tämäntyyppisen pakkauksen. Farm Dairy on siten ollut edelläkävijä, sillä kahden litran pakkaus on nykyisin erittäin yleinen Alankomaissa. |
| --- | --- |

(73)

Kysymys onkin siitä, voivatko Farm Dairyn ja Alankomaiden tätä tutkintamenettelyä aloitettaessa toimittamat tiedot kyseenalaistaa aikaisemman arvioinnin, joka perustui yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tukien arviointiperusteisiin. Näistä tiedoista (ks. edellä johdanto-osan 36–46 kappale) ilmenee, että uutta kahden litran polyeteenipakkausta koskevat investoinnit olivat kokonaisuudessaan innovatiivisia ja että Farm Dairy oli ensimmäinen tätä tuotetta valmistanut ja sen Alankomaiden markkinoille tuonut yritys. Pakkauksen innovatiivisuus osoitetaan Farm Dairyn toimittamassa raportissa, joka vaikuttaa uskottavalta sikäli, että sen on laatinut alan asiantuntija, joka työskenteli siihen aikaan Farm Dairyn kilpailijan palveluksessa. Raportissa ei kyseenalaisteta IKC:n ja maatalousministeriön silloista arviointia, mutta siihen sisältyy tietoja, jotka eivät olleet komission tiedossa ennen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä ja joita ei ollut mainittu komissiolle aiemmin toimitetussa asiakirja-aineistossa. Kahden litran pakkaus oli jo saavuttanut suuren suosion Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen markkinoilla. Farm Dairy toi ensimmäisenä markkinoille tämäntyyppisen pakkauksen. Farm Dairy on siten ollut edelläkävijä, sillä kahden litran pakkaus on nykyisin erittäin yleinen Alankomaissa.

| (74) | Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on otettava huomioon kaikki sille toimitetut tiedot ja selvitettävä kaikki tarvittavat näkökohdat pyytämällä muun muassa tietoja tuensaajilta, jotta se voi päätöksentekopäivänä tehdä päätöksen täysin tietoisena kaikista asiaankuuluvista tosiseikoista (14). |
| --- | --- |

(74)

Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on otettava huomioon kaikki sille toimitetut tiedot ja selvitettävä kaikki tarvittavat näkökohdat pyytämällä muun muassa tietoja tuensaajilta, jotta se voi päätöksentekopäivänä tehdä päätöksen täysin tietoisena kaikista asiaankuuluvista tosiseikoista (14).

| (75) | Tässä tapauksessa komissio pyysi Alankomaita vahvistamaan Farm Dairyn esittämät tiedot. Alankomaat vahvisti nämä tiedot ja toimitti kolme riippumatonta asiakirjaa (ks. edellä johdanto-osan 51–53 kappale), joissa osoitettiin kahden litran pakkauksia koskevien investointien innovatiivisuus. Ensinnäkin tiedoista käy ilmi, ettei Alankomaat ottanut innovatiivisuuden arvioinnissa huomioon kahden litran pakkauksia koskevien investointien osuutta. Tämä johtui epäilemättä siitä, että tuet tutkittiin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan arviointiperusteiden eikä nimenomaan maatalouden investointitukia koskevien suuntaviivojen perusteella. Toiseksi Alankomaat käytti riippumattomia asiantuntijoita, jotka tunsivat markkinat ja tiesivät, miten maitotuotteet tuotiin markkinoille. Asiantuntijoiden selvitykset osoittivat, että Farm Dairy oli todellakin ensimmäinen tämäntyyppiset pakkaukset Alankomaiden markkinoille tuonut yritys. |
| --- | --- |

(75)

Tässä tapauksessa komissio pyysi Alankomaita vahvistamaan Farm Dairyn esittämät tiedot. Alankomaat vahvisti nämä tiedot ja toimitti kolme riippumatonta asiakirjaa (ks. edellä johdanto-osan 51–53 kappale), joissa osoitettiin kahden litran pakkauksia koskevien investointien innovatiivisuus. Ensinnäkin tiedoista käy ilmi, ettei Alankomaat ottanut innovatiivisuuden arvioinnissa huomioon kahden litran pakkauksia koskevien investointien osuutta. Tämä johtui epäilemättä siitä, että tuet tutkittiin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan arviointiperusteiden eikä nimenomaan maatalouden investointitukia koskevien suuntaviivojen perusteella. Toiseksi Alankomaat käytti riippumattomia asiantuntijoita, jotka tunsivat markkinat ja tiesivät, miten maitotuotteet tuotiin markkinoille. Asiantuntijoiden selvitykset osoittivat, että Farm Dairy oli todellakin ensimmäinen tämäntyyppiset pakkaukset Alankomaiden markkinoille tuonut yritys.

| (76) | Viranomaisten ja Farm Dairyn tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen esittämien uusien tietojen perusteella komissio katsoo, että kahden litran pakkausten markkinoille tuomista ja valmistamista voidaan pitää innovatiivisena. |
| --- | --- |

(76)

Viranomaisten ja Farm Dairyn tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen esittämien uusien tietojen perusteella komissio katsoo, että kahden litran pakkausten markkinoille tuomista ja valmistamista voidaan pitää innovatiivisena.

| (77) | Sama kysymys on esitettävä MTO-tuotantomallin osalta: voivatko Farm Dairyn ja Alankomaiden toimittamat täsmennykset vaikuttaa komission tutkintamenettelyä aloitettaessa esittämään arvioon? |
| --- | --- |

(77)

Sama kysymys on esitettävä MTO-tuotantomallin osalta: voivatko Farm Dairyn ja Alankomaiden toimittamat täsmennykset vaikuttaa komission tutkintamenettelyä aloitettaessa esittämään arvioon?

| (78) | Toisin kuin kahden litran pakkausten tapauksessa, Alankomaat otti MTO-tuotantomallin huomioon vuonna 1998 esitetyn tukihakemuksen yhteydessä tehdyssä arvioinnissa. Se katsoi tuolloin, ettei tuotantoprosessi ollut sinänsä innovatiivinen, mutta siinä käytettiin viimeisintä tekniikkaa ja se oli muita prosesseja energiatehokkaampi ja ympäristöystävällisempi. Alankomaat ja Farm Dairy olivat jo kuitenkin esittäneet samat perustelut aiemmassa kirjeenvaihdossaan. MTO-tuotantomalliin ei osoitettu liittyvän muita innovatiivisia piirteitä. |
| --- | --- |

(78)

Toisin kuin kahden litran pakkausten tapauksessa, Alankomaat otti MTO-tuotantomallin huomioon vuonna 1998 esitetyn tukihakemuksen yhteydessä tehdyssä arvioinnissa. Se katsoi tuolloin, ettei tuotantoprosessi ollut sinänsä innovatiivinen, mutta siinä käytettiin viimeisintä tekniikkaa ja se oli muita prosesseja energiatehokkaampi ja ympäristöystävällisempi. Alankomaat ja Farm Dairy olivat jo kuitenkin esittäneet samat perustelut aiemmassa kirjeenvaihdossaan. MTO-tuotantomalliin ei osoitettu liittyvän muita innovatiivisia piirteitä.

| (79) | On myös aiheellista tutkia, vastasiko innovaatio kysynnän kehitystä, kuten päätöksessä 94/173/EY mainitussa ensimmäisessä poikkeuksessa edellytetään. Komission toimittamista tiedoista ilmenee (ks. johdanto-osan 43 kappale), että tuotteiden kysyntä keskittyi pääasiassa valintamyymälöihin ja että toimitussopimuksia oli tehty vähintään viiden myymälän kanssa. Komissio pitää tätä vahvana osoituksena siitä, että innovaatio vastasi kysynnän kehitystä. Tätä päätelmää tukee myös se, että Alankomaiden [x]:lta saamien tietojen mukaan (ks. johdanto-osan 55 kappale) Farm Dairyn maidon myynti kasvatti huomattavasti sen liikevaihtoa. |
| --- | --- |

(79)

On myös aiheellista tutkia, vastasiko innovaatio kysynnän kehitystä, kuten päätöksessä 94/173/EY mainitussa ensimmäisessä poikkeuksessa edellytetään. Komission toimittamista tiedoista ilmenee (ks. johdanto-osan 43 kappale), että tuotteiden kysyntä keskittyi pääasiassa valintamyymälöihin ja että toimitussopimuksia oli tehty vähintään viiden myymälän kanssa. Komissio pitää tätä vahvana osoituksena siitä, että innovaatio vastasi kysynnän kehitystä. Tätä päätelmää tukee myös se, että Alankomaiden [x]:lta saamien tietojen mukaan (ks. johdanto-osan 55 kappale) Farm Dairyn maidon myynti kasvatti huomattavasti sen liikevaihtoa.

| (80) | Näin ollen komissio katsoo, että edellytykset ensimmäisen poikkeuksen soveltamiselle täyttyvät siltä osin kuin on kyse kahden litran pakkauksia koskevien investointien osuudesta, koska investoinnit ovat kohdistuneet kysynnän kehitystä vastaavaan innovaatioon. Komissio ei voi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä toimitettujen tietojen perusteella väittää, että tämän ensimmäisen poikkeuksen edellytykset eivät täyttyisi. Komissiolla ei nimittäin ole viran puolesta velvollisuutta tutkia, mitkä ovat ne seikat, jotka sille olisi voitu esittää, vaan sen tehtävänä on ensinnäkin selvittää kaikki tarvittavat näkökohdat ja toiseksi tehdä päätös niiden asiaankuuluvien tosiseikkojen perusteella, jotka sillä on käytettävissään päätöksentekopäivänä (15). Tässä tapauksessa komissio on ensinnäkin aloittanut tutkintamenettelyn ja pyytänyt Alankomaita 18 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä vahvistamaan tietyt Farm Dairyn huomautuksissa mainitut seikat. Komissio on näin ollen käyttänyt kaikki mahdolliset keinot tietojen saamiseksi kolmansilta osapuolilta ja kyseiseltä jäsenvaltiolta. Toiseksi komissio ottaa tässä päätöksessä huomioon kaikki tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saamansa tiedot. Komissiolle ei kuitenkaan ole esitetty mitään sellaisia tietoja, joista voitaisiin päätellä, että kahden litran pakkauksia koskevien investointien osuus ei olisi innovatiivinen eikä vastaisi kysynnän kehitystä. |
| --- | --- |

(80)

Näin ollen komissio katsoo, että edellytykset ensimmäisen poikkeuksen soveltamiselle täyttyvät siltä osin kuin on kyse kahden litran pakkauksia koskevien investointien osuudesta, koska investoinnit ovat kohdistuneet kysynnän kehitystä vastaavaan innovaatioon. Komissio ei voi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä toimitettujen tietojen perusteella väittää, että tämän ensimmäisen poikkeuksen edellytykset eivät täyttyisi. Komissiolla ei nimittäin ole viran puolesta velvollisuutta tutkia, mitkä ovat ne seikat, jotka sille olisi voitu esittää, vaan sen tehtävänä on ensinnäkin selvittää kaikki tarvittavat näkökohdat ja toiseksi tehdä päätös niiden asiaankuuluvien tosiseikkojen perusteella, jotka sillä on käytettävissään päätöksentekopäivänä (15). Tässä tapauksessa komissio on ensinnäkin aloittanut tutkintamenettelyn ja pyytänyt Alankomaita 18 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä vahvistamaan tietyt Farm Dairyn huomautuksissa mainitut seikat. Komissio on näin ollen käyttänyt kaikki mahdolliset keinot tietojen saamiseksi kolmansilta osapuolilta ja kyseiseltä jäsenvaltiolta. Toiseksi komissio ottaa tässä päätöksessä huomioon kaikki tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saamansa tiedot. Komissiolle ei kuitenkaan ole esitetty mitään sellaisia tietoja, joista voitaisiin päätellä, että kahden litran pakkauksia koskevien investointien osuus ei olisi innovatiivinen eikä vastaisi kysynnän kehitystä.

| (81) | Koska suuntaviivoissa mainitut ja päätökseen 94/173/EY liittyvät innovatiivisuutta koskevat edellytykset täyttyvät kahden litran pakkauksiin liittyvien investointien osalta mutta jäävät muiden investointien osalta täyttymättä, ensiksi mainitun investoinnin osuus on eriteltävä muista kustannuksista tuen enimmäisintensiteetin laskemiseksi. |
| --- | --- |

(81)

Koska suuntaviivoissa mainitut ja päätökseen 94/173/EY liittyvät innovatiivisuutta koskevat edellytykset täyttyvät kahden litran pakkauksiin liittyvien investointien osalta mutta jäävät muiden investointien osalta täyttymättä, ensiksi mainitun investoinnin osuus on eriteltävä muista kustannuksista tuen enimmäisintensiteetin laskemiseksi.

| (82) | Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat, että kahden litran pakkauksia koskevat investoinnit olivat yhteensä 1 840 000 guldenia (834 956 euroa). Tähän Alankomaiden viranomaiset lisäsivät vielä neljäsosan täyttölinjojen kustannuksista, koska yksi tehtaaseen rakennetuista neljästä linjasta oli tarkoitettu yksinomaan kahden litran pakkausten täyttämiseen. Sen kustannukset olivat 2 936 250 guldenia (1 332 412 euroa). Näin investointikustannuksia kertyi yhteensä 4 776 250 guldenia (2 167 367 euroa) (ks. johdanto-osan 53 kappale). Tässä kokonaissummassa ei ole huomioitu yleiskustannuksia (esim. rakennukset tai tontit). |
| --- | --- |

(82)

Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat, että kahden litran pakkauksia koskevat investoinnit olivat yhteensä 1 840 000 guldenia (834 956 euroa). Tähän Alankomaiden viranomaiset lisäsivät vielä neljäsosan täyttölinjojen kustannuksista, koska yksi tehtaaseen rakennetuista neljästä linjasta oli tarkoitettu yksinomaan kahden litran pakkausten täyttämiseen. Sen kustannukset olivat 2 936 250 guldenia (1 332 412 euroa). Näin investointikustannuksia kertyi yhteensä 4 776 250 guldenia (2 167 367 euroa) (ks. johdanto-osan 53 kappale). Tässä kokonaissummassa ei ole huomioitu yleiskustannuksia (esim. rakennukset tai tontit).

| (83) | Tuen enimmäisintensiteetti on arvioitava tukikelpoisten kustannusten perusteella. Koska Flevoland luokiteltiin investointituen hakuajankohtana tavoite 1 -alueeksi, tuen osuus voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tässä tapauksessa myönnetyn 715 909 euron suuruisen tuen osuus on alle 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Kyseinen investointi on siten valtiontukisääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

(83)

Tuen enimmäisintensiteetti on arvioitava tukikelpoisten kustannusten perusteella. Koska Flevoland luokiteltiin investointituen hakuajankohtana tavoite 1 -alueeksi, tuen osuus voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tässä tapauksessa myönnetyn 715 909 euron suuruisen tuen osuus on alle 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Kyseinen investointi on siten valtiontukisääntöjen mukainen.

b)   Markkina-alueiden olemassaolo ja tuotantokapasiteetin riittämättömyys

| (84) | Koska päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainitun ensimmäisen poikkeuksen edellytykset täyttyvät ja koska tuki näin ollen voidaan hyväksyä kokonaisuudessaan, ei muita poikkeuksia koskevien edellytysten täyttymistä ole enää tarpeen tutkia. |
| --- | --- |

(84)

Koska päätöksen 94/173/EY liitteen 2.3 kohdassa mainitun ensimmäisen poikkeuksen edellytykset täyttyvät ja koska tuki näin ollen voidaan hyväksyä kokonaisuudessaan, ei muita poikkeuksia koskevien edellytysten täyttymistä ole enää tarpeen tutkia.

c)   Tuotteiden valmistus perinteisin tai luonnonmukaisin menetelmin sellaisina kuin ne on määritelty yhteisön sääntelyssä

| (85) | Edellä b kohdassa mainitun poikkeuksen tapaan tätä kolmattakaan poikkeusta ei ole tarpeen tutkia, koska tuen voitiin jo ensimmäisen poikkeuksen arvioinnin perusteella todeta soveltuvan yhteismarkkinoille. Tällä poikkeuksella ei myöskään näytä olevan merkitystä kyseisen investointihankkeen kannalta, koska hanke ei millään tavalla liity perinteisin tai luonnonmukaisin menetelmin valmistettuihin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(85)

Edellä b kohdassa mainitun poikkeuksen tapaan tätä kolmattakaan poikkeusta ei ole tarpeen tutkia, koska tuen voitiin jo ensimmäisen poikkeuksen arvioinnin perusteella todeta soveltuvan yhteismarkkinoille. Tällä poikkeuksella ei myöskään näytä olevan merkitystä kyseisen investointihankkeen kannalta, koska hanke ei millään tavalla liity perinteisin tai luonnonmukaisin menetelmin valmistettuihin tuotteisiin.

| (86) | Komissio tutki kyseisen tuen myös suuntaviivojen 3 kohdan d alakohdan perusteella. Siinä todetaan, että ”komissio tutkii tapauskohtaisesti kaikki tukitoimenpiteet, jotka näiden suuntaviivojen ja näiden aiheellisten toimenpiteiden perusteella eivät sovellu yhteismarkkinoille, mutta joille kuitenkin periaatteessa voitaisiin myöntää yhteisön rahoitusta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (16) säännösten nojalla”. Komission 25 päivänä kesäkuuta 1999 Alankomaille lähettämästä kirjeestä käy ilmi, ettei hanketta voitu rahoittaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella. Näin ollen komissio arvioi, ettei kyseiseen toimenpiteeseen voida soveltaa edellä mainittujen suuntaviivojen 3 kohdan d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia. |
| --- | --- |

(86)

Komissio tutki kyseisen tuen myös suuntaviivojen 3 kohdan d alakohdan perusteella. Siinä todetaan, että ”komissio tutkii tapauskohtaisesti kaikki tukitoimenpiteet, jotka näiden suuntaviivojen ja näiden aiheellisten toimenpiteiden perusteella eivät sovellu yhteismarkkinoille, mutta joille kuitenkin periaatteessa voitaisiin myöntää yhteisön rahoitusta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (16) säännösten nojalla”. Komission 25 päivänä kesäkuuta 1999 Alankomaille lähettämästä kirjeestä käy ilmi, ettei hanketta voitu rahoittaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan perusteella. Näin ollen komissio arvioi, ettei kyseiseen toimenpiteeseen voida soveltaa edellä mainittujen suuntaviivojen 3 kohdan d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia.

VI.3.2   Muut tutkintamenettelyä aloitettaessa tutkitut perusteet tuen soveltuvuudelle kokonaisuudessaan

| (87) | Tutkintamenettelyä aloitettaessa komissio tutki, soveltuuko tukipäätöksen peruuttamisesta koituneen haitan hyvittäminen perusteeksi investoinnin hyväksymiselle kokonaisuudessaan. Alustavan tutkinnan aikana Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat, että tuki oli myönnetty hyvityksenä viranomaisen virheestä aiheutuneesta haitasta, sillä viranomainen oli alun perin myöntänyt tuen, joka oli myöhemmin osoittautunut lainvastaiseksi ja kenties yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(87)

Tutkintamenettelyä aloitettaessa komissio tutki, soveltuuko tukipäätöksen peruuttamisesta koituneen haitan hyvittäminen perusteeksi investoinnin hyväksymiselle kokonaisuudessaan. Alustavan tutkinnan aikana Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat, että tuki oli myönnetty hyvityksenä viranomaisen virheestä aiheutuneesta haitasta, sillä viranomainen oli alun perin myöntänyt tuen, joka oli myöhemmin osoittautunut lainvastaiseksi ja kenties yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

| (88) | Euroopan unionin tuomioistuin on katsonut, että vahingonkorvauksia ei luokitella tueksi (17). Tämä näkemys perustuu siihen, että valtiontuki poikkeaa oikeudelliselta luonteeltaan perustavalla tavalla vahingonkorvauksista, joita kansalliset viranomaiset voidaan tarvittaessa velvoittaa maksamaan yksityisille oikeussubjekteille näille aiheuttamansa vahingon korvaamiseksi. Toisin sanoen vahingonkorvauksesta ei periaatteessa koidu saajalle mitään etua, vaan hänellä yksinkertaisesti on oikeus kyseiseen korvaukseen. |
| --- | --- |

(88)

Euroopan unionin tuomioistuin on katsonut, että vahingonkorvauksia ei luokitella tueksi (17). Tämä näkemys perustuu siihen, että valtiontuki poikkeaa oikeudelliselta luonteeltaan perustavalla tavalla vahingonkorvauksista, joita kansalliset viranomaiset voidaan tarvittaessa velvoittaa maksamaan yksityisille oikeussubjekteille näille aiheuttamansa vahingon korvaamiseksi. Toisin sanoen vahingonkorvauksesta ei periaatteessa koidu saajalle mitään etua, vaan hänellä yksinkertaisesti on oikeus kyseiseen korvaukseen.

| (89) | Tässä tapauksessa on kuitenkin vaikea ajatella, että tuensaajalla olisi oikeutta vahingonkorvaukseen, kun jäsenvaltion menettely, jossa tähän oikeuteen vedotaan, on lähtökohtaisesti lainvastainen. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuensaajayrityksille voi periaatteessa komission SEUT 108 artiklan perusteella harjoittaman valtiontukia koskevan valvonnan pakottava luonne huomioon ottaen syntyä tuen lainmukaisuutta koskeva perusteltu luottamus vain siinä tapauksessa, että tuki on myönnetty mainitussa artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Huolellisen taloudellisen toimijan on nimittäin tavallisesti kyettävä varmistautumaan siitä, että tätä menettelyä on noudatettu (18). |
| --- | --- |

(89)

Tässä tapauksessa on kuitenkin vaikea ajatella, että tuensaajalla olisi oikeutta vahingonkorvaukseen, kun jäsenvaltion menettely, jossa tähän oikeuteen vedotaan, on lähtökohtaisesti lainvastainen. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuensaajayrityksille voi periaatteessa komission SEUT 108 artiklan perusteella harjoittaman valtiontukia koskevan valvonnan pakottava luonne huomioon ottaen syntyä tuen lainmukaisuutta koskeva perusteltu luottamus vain siinä tapauksessa, että tuki on myönnetty mainitussa artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Huolellisen taloudellisen toimijan on nimittäin tavallisesti kyettävä varmistautumaan siitä, että tätä menettelyä on noudatettu (18).

| (90) | Tässä tapauksessa on lisäksi huomattava, että myöntämällä tuki hyvityksenä tultaisiin kiertäneeksi kielto, jonka mukaan tukea ei saa myöntää ilman komission hyväksyntää. Tämän päätelmän vahvistaa se, että ilmoittaessaan kyseisen tuen myöntämisestä hyvityksenä viranomaisen tekemästä virheestä Flevolandin maakunta oli täysin tietoinen siitä, että tuelle olisi pitänyt saada komission hyväksyntä ennen sen myöntämistä. |
| --- | --- |

(90)

Tässä tapauksessa on lisäksi huomattava, että myöntämällä tuki hyvityksenä tultaisiin kiertäneeksi kielto, jonka mukaan tukea ei saa myöntää ilman komission hyväksyntää. Tämän päätelmän vahvistaa se, että ilmoittaessaan kyseisen tuen myöntämisestä hyvityksenä viranomaisen tekemästä virheestä Flevolandin maakunta oli täysin tietoinen siitä, että tuelle olisi pitänyt saada komission hyväksyntä ennen sen myöntämistä.

| (91) | Näin ollen komissio katsoo, että investoinnin ei kokonaisuudessaan voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, koska kyseinen tuki olisi korvausta tuensaajalle aiheutuneesta vahingosta. |
| --- | --- |

(91)

Näin ollen komissio katsoo, että investoinnin ei kokonaisuudessaan voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, koska kyseinen tuki olisi korvausta tuensaajalle aiheutuneesta vahingosta.

VI.3.3   Muut Farm Dairyn tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä esittämät perusteet

| (92) | Farm Dairy ei katso voivansa hyväksyä koronkoron perimistä siinä tapauksessa, että komissio tekee asiasta kielteisen päätöksen ja määrää tuen perittäväksi takaisin (ks. edellä johdanto-osan 47 kappale). Koska tässä päätöksessä tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi eikä laittomaksi, tukea ei ole tarpeen periä takaisin, joten Farm Dairyn huomautuksilla ei ole enää merkitystä tämän päätöksen kannalta. |
| --- | --- |

(92)

Farm Dairy ei katso voivansa hyväksyä koronkoron perimistä siinä tapauksessa, että komissio tekee asiasta kielteisen päätöksen ja määrää tuen perittäväksi takaisin (ks. edellä johdanto-osan 47 kappale). Koska tässä päätöksessä tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi eikä laittomaksi, tukea ei ole tarpeen periä takaisin, joten Farm Dairyn huomautuksilla ei ole enää merkitystä tämän päätöksen kannalta.

VII   Päätelmä

| (93) | Valtiontuki, jonka Alankomaat on myöntänyt Farm Dairylle, soveltuu yhteismarkkinoille ainoastaan uusia kahden litran pakkauksia koskevien investointien osalta. Tuen alkuperäinen määrä oli siten laskettava uudelleen kyseisen investointiosuuden mukaan, ja tämän laskelman perusteella Farm Dairylle myönnetty tuki on katsottava maatalouden jalostamiseen ja kaupan investointeihin liittyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(93)

Valtiontuki, jonka Alankomaat on myöntänyt Farm Dairylle, soveltuu yhteismarkkinoille ainoastaan uusia kahden litran pakkauksia koskevien investointien osalta. Tuen alkuperäinen määrä oli siten laskettava uudelleen kyseisen investointiosuuden mukaan, ja tämän laskelman perusteella Farm Dairylle myönnetty tuki on katsottava maatalouden jalostamiseen ja kaupan investointeihin liittyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaiseksi.

| (94) | Komissio pitää kuitenkin valitettavana, että Alankomaat on myöntänyt kyseisen tuen SEUT 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, |
| --- | --- |

(94)

Komissio pitää kuitenkin valitettavana, että Alankomaat on myöntänyt kyseisen tuen SEUT 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Alankomaat on myöntänyt Farm Dairylle ja jonka määrä on 715 909 euroa, soveltuu sisämarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2010.

Komission puolesta

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EY 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 SEUT 107 artikla ja EY 88 artiklasta SEUT 108 artikla. Kummankin artiklan sisältö pysyi kuitenkin samana. Tässä päätöksessä esitettyjä viittauksia SEUT 107 ja SEUT 108 artiklaan on vastaavasti pidettävä viittauksina EY 87 ja EY 88 artiklaan.

1

(2)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20.

2

(3)  EUVL C 87, 16.4.2009, s. 5.

3

(4)  EYVL C 29, 2.2.1996, s. 4.

4

(5)  EYVL L 79, 23.3.1994, s. 29.

5

(6)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto.

6

(7)  EYVL L 91, 6.4.1990, s. 1.

7

(8)  TNO on riippumaton tutkimusyritys, jonka tehtävänä on soveltaa tieteellistä tutkimusta yritysten ja julkisten viranomaisten innovaatiokyvyn lisäämiseksi (www.tno.nl).

8

(9)  EYVL L 148, 28.6.1968, s. 13.

9

(10)  Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sellaisen valtiontuen, joka vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, katsotaan yleensä vääristävän kilpailua (asia C-730/79, Kok., 1980, s. 2671, 11 ja 12 kohta). Siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden välisestä kaupasta maitomarkkinoilla, ks. edellä johdanto-osan 44, 45 ja 55 kappaleissa esitetyt Farm Dairyn perustelut, joita komissio pitää perusteltuina.

10

(11)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

11

(12)  Maatalousministeriö ilmoitti Flevolandin maakunnalle 15 päivänä heinäkuuta 1999 lähettämällään kirjeellä, ettei komissio ollut hyväksynyt hanketta, ja kieltäytyi tästä syystä myöntämästä maakunnalle rahoitusta.

12

(13)  EYVL L 91, 6.4.1990, s. 7.

13

(14)  Asia T-369/06, Holland Malt v. komissio, tuomio 9.9.2009 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 195 kohta)

14

(15)  Asia T-369/06, Holland Malt v. komissio, tuomio 9.9.2009 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 195–198 kohta).

15

(16)  EYVL L 218, 6.8.1991, s. 1.

16

(17)  Yhdistetyt asiat 106/87–120/87, Asteris AE v. Helleenien tasavalta ja Euroopan talousyhteisö, tuomio 27.9.1988 (Kok. 1988, s. 5515).

17

Asteris AE

Helleenien tasavalta ja Euroopan talousyhteisö

(18)  Asia C-169/95, Espanja v. komissio, tuomio 14.1.1997 (Kok., s. I-135).

18

Espanja

komissio

---

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/56

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä toukokuuta 2010,

neuvoston direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevan 1 ja 2 osan muuttamisesta tiloilta tulevien eläinten sekä mehiläisten ja kimalaisten terveystodistusten mallien osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2624)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/270/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset 13 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/65/ETY (1) ja erityisesti sen 22 artiklan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 92/65/ETY 10 artiklassa vahvistetaan koirien, kissojen sekä hillerien ja frettien kauppaan sovellettavat eläinten terveyttä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 92/65/ETY 10 artiklassa vahvistetaan koirien, kissojen sekä hillerien ja frettien kauppaan sovellettavat eläinten terveyttä koskevat vaatimukset.

| (2) | Kyseisen direktiivin liitteessä E olevassa 1 osassa esitetään eläinten terveystodistuksen malli tiloilta tulevien eläinten – koirat, kissat sekä hillerit ja fretit mukaan luettuina – kauppaa varten. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisen direktiivin liitteessä E olevassa 1 osassa esitetään eläinten terveystodistuksen malli tiloilta tulevien eläinten – koirat, kissat sekä hillerit ja fretit mukaan luettuina – kauppaa varten.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 998/2003 (2) vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, joita on noudatettava muissa kuin kaupallisissa lemmikkieläinten kuljetuksissa, ja näiden kuljetusten valvontaa koskevat säännöt. Asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden välisiin tai kolmansista maista tuleviin, asetuksen liitteessä I mainittuihin lajeihin kuuluvien lemmikkieläinten kuljetuksiin. Liitteessä olevassa A osassa mainitaan koirat ja kissat ja B osassa hillerit ja fretit. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 998/2003 (2) vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, joita on noudatettava muissa kuin kaupallisissa lemmikkieläinten kuljetuksissa, ja näiden kuljetusten valvontaa koskevat säännöt. Asetusta sovelletaan jäsenvaltioiden välisiin tai kolmansista maista tuleviin, asetuksen liitteessä I mainittuihin lajeihin kuuluvien lemmikkieläinten kuljetuksiin. Liitteessä olevassa A osassa mainitaan koirat ja kissat ja B osassa hillerit ja fretit.

| (4) | Asetuksessa (EY) N:o 998/2003 vahvistetut vaatimukset vaihtelevat määränpääjäsenvaltion sekä lähtöpaikkana olevan jäsenvaltion tai kolmannen maan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksessa (EY) N:o 998/2003 vahvistetut vaatimukset vaihtelevat määränpääjäsenvaltion sekä lähtöpaikkana olevan jäsenvaltion tai kolmannen maan mukaan.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteessä II olevan B osan 2 jaksossa luetellaan ne kolmannet maat, jotka soveltavat muihin kuin kaupallisiin lemmikkieläinten kuljetuksiin vähintään yhtä tiukkoja sääntöjä kuin kyseisessä asetuksessa vahvistetut säännöt. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteessä II olevan B osan 2 jaksossa luetellaan ne kolmannet maat, jotka soveltavat muihin kuin kaupallisiin lemmikkieläinten kuljetuksiin vähintään yhtä tiukkoja sääntöjä kuin kyseisessä asetuksessa vahvistetut säännöt.

| (6) | Sen estämiseksi, että lemmikkieläinten kaupallisia kuljetuksia toteutettaisiin vilpillisesti asetuksessa (EY) N:o 998/2003 tarkoitettuina muina kuin kaupallisina kuljetuksina, kyseisen asetuksen 12 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdassa säädetään, että tuotaessa unioniin muusta kuin asetuksen liitteessä II olevan B osan 2 jaksossa mainitusta kolmannesta maasta enemmän kuin viisi lemmikkieläintä, niihin sovelletaan direktiivin 92/65/ETY mukaisia vaatimuksia ja tarkastuksia. |
| --- | --- |

(6)

Sen estämiseksi, että lemmikkieläinten kaupallisia kuljetuksia toteutettaisiin vilpillisesti asetuksessa (EY) N:o 998/2003 tarkoitettuina muina kuin kaupallisina kuljetuksina, kyseisen asetuksen 12 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdassa säädetään, että tuotaessa unioniin muusta kuin asetuksen liitteessä II olevan B osan 2 jaksossa mainitusta kolmannesta maasta enemmän kuin viisi lemmikkieläintä, niihin sovelletaan direktiivin 92/65/ETY mukaisia vaatimuksia ja tarkastuksia.

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 täytäntöönpanosta tiettyihin lajeihin kuuluvien lemmikkieläinten, joita voidaan kuljettaa muuten kuin kaupallisin kuljetuksin, enimmäismäärän osalta 6 päivänä toukokuuta 2010 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 388/2010 (3) säädetään lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 998/2003 12 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia ja tarkastuksia sovelletaan myös lemmikkikoirien, -kissojen, -hillerien ja -frettien kuljetuksiin, jos jäsenvaltioon jostain toisesta jäsenvaltiosta tai asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteessä II olevan B osan 2 jaksossa mainitusta kolmannesta maasta kuljetettujen eläinten kokonaismäärä on yli viisi. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 täytäntöönpanosta tiettyihin lajeihin kuuluvien lemmikkieläinten, joita voidaan kuljettaa muuten kuin kaupallisin kuljetuksin, enimmäismäärän osalta 6 päivänä toukokuuta 2010 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 388/2010 (3) säädetään lisäksi, että asetuksen (EY) N:o 998/2003 12 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia ja tarkastuksia sovelletaan myös lemmikkikoirien, -kissojen, -hillerien ja -frettien kuljetuksiin, jos jäsenvaltioon jostain toisesta jäsenvaltiosta tai asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteessä II olevan B osan 2 jaksossa mainitusta kolmannesta maasta kuljetettujen eläinten kokonaismäärä on yli viisi.

| (8) | Asetuksessa (EY) N:o 998/2003 säädetään lisäksi, että siirtymäkauden aikana muihin kuin kaupallisiin koirien, kissojen, hillerien ja frettien kuljetuksiin Irlannin, Maltan, Ruotsin tai Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle sovelletaan tiettyjä lisävaatimuksia. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksessa (EY) N:o 998/2003 säädetään lisäksi, että siirtymäkauden aikana muihin kuin kaupallisiin koirien, kissojen, hillerien ja frettien kuljetuksiin Irlannin, Maltan, Ruotsin tai Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle sovelletaan tiettyjä lisävaatimuksia.

| (9) | Direktiivissä 92/65/ETY viitataan kyseisiin lisävaatimuksiin ainoastaan siltä osin kuin on kyse Irlantiin, Ruotsiin tai Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautuvasta koirien, kissojen, hillerien ja frettien kaupasta. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivissä 92/65/ETY viitataan kyseisiin lisävaatimuksiin ainoastaan siltä osin kuin on kyse Irlantiin, Ruotsiin tai Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautuvasta koirien, kissojen, hillerien ja frettien kaupasta.

| (10) | Unionin sisäisessä kaupassa käytettävien todistusmallien olisi oltava komission päätöksen 2003/623/EY (4) mukaisesti kehitetyn yhdennetyn eläinlääkinnällisen Traces-tietojärjestelmän mukaiset. |
| --- | --- |

(10)

Unionin sisäisessä kaupassa käytettävien todistusmallien olisi oltava komission päätöksen 2003/623/EY (4) mukaisesti kehitetyn yhdennetyn eläinlääkinnällisen Traces-tietojärjestelmän mukaiset.

| (11) | Direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevassa 1 osassa esitettyä terveystodistuksen mallia on tarpeen mukauttaa, jotta varmistetaan, että kun on kyse useamman kuin viiden lemmikkikoiran, -kissan, -hillerin tai -fretin muista kuin kaupallisista kuljetuksista, Malta mukaan lukien, kaikkiin jäsenvaltioihin, asiaan liittyviä vaatimuksia ja tarkastuksia sovelletaan yhdenmukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevassa 1 osassa esitettyä terveystodistuksen mallia on tarpeen mukauttaa, jotta varmistetaan, että kun on kyse useamman kuin viiden lemmikkikoiran, -kissan, -hillerin tai -fretin muista kuin kaupallisista kuljetuksista, Malta mukaan lukien, kaikkiin jäsenvaltioihin, asiaan liittyviä vaatimuksia ja tarkastuksia sovelletaan yhdenmukaisesti.

| (12) | Direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevassa 2 osassa on terveystodistuksen malli unionin sisäistä elävien mehiläisten (Apis mellifera) ja kimalaisten (Bumbus spp.) kauppaa varten. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevassa 2 osassa on terveystodistuksen malli unionin sisäistä elävien mehiläisten (Apis mellifera) ja kimalaisten (Bumbus spp.) kauppaa varten.

| (13) | Kyseisessä todistuksessa vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset esikotelomädän osalta sekä mehiläisiä että kimalaisia varten. Vaatimuksissa sallitaan mehiläisten ja kimalaisten kuljetus vain sellaisilta alueilta, joilla kyseistä tautia ei esiinny. Vaatimuksissa määrätään tautitapausten esiintyessä 30 vuorokauden pituisesta kuljetuskiellosta, jota sovelletaan tautipesäkkeen ympärillä kolmen kilometrin säteellä olevaan alueeseen. |
| --- | --- |

(13)

Kyseisessä todistuksessa vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset esikotelomädän osalta sekä mehiläisiä että kimalaisia varten. Vaatimuksissa sallitaan mehiläisten ja kimalaisten kuljetus vain sellaisilta alueilta, joilla kyseistä tautia ei esiinny. Vaatimuksissa määrätään tautitapausten esiintyessä 30 vuorokauden pituisesta kuljetuskiellosta, jota sovelletaan tautipesäkkeen ympärillä kolmen kilometrin säteellä olevaan alueeseen.

| (14) | Kimalaisia kuitenkin kasvatetaan useimmissa tapauksissa ympäristöstään eristetyissä pesissä, joita toimivaltainen viranomainen valvoo säännöllisesti ja jotka tarkastetaan taudin esiintymisen varalta. Liitteessä E olevassa 2 osassa mainitulla kolmen kilometrin säteellä esiintyvä esikotelomätä ei todennäköisesti vaikuta tällaisiin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tunnustamiin ja sen valvonnassa oleviin kasvatuspaikkoihin, toisin kuin ulkona pidettyihin yhdyskuntiin. |
| --- | --- |

(14)

Kimalaisia kuitenkin kasvatetaan useimmissa tapauksissa ympäristöstään eristetyissä pesissä, joita toimivaltainen viranomainen valvoo säännöllisesti ja jotka tarkastetaan taudin esiintymisen varalta. Liitteessä E olevassa 2 osassa mainitulla kolmen kilometrin säteellä esiintyvä esikotelomätä ei todennäköisesti vaikuta tällaisiin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tunnustamiin ja sen valvonnassa oleviin kasvatuspaikkoihin, toisin kuin ulkona pidettyihin yhdyskuntiin.

| (15) | Tämän vuoksi on tarpeen muuttaa unionin sisäisessä elävien mehiläisten ja kimalaisten kaupassa käytettävää terveystodistuksen mallia, jotta voidaan ottaa käyttöön ympäristöstään eristetyissä rakennelmissa kasvatettuja kimalaisia koskevat erityiset eläinten terveysvaatimukset. |
| --- | --- |

(15)

Tämän vuoksi on tarpeen muuttaa unionin sisäisessä elävien mehiläisten ja kimalaisten kaupassa käytettävää terveystodistuksen mallia, jotta voidaan ottaa käyttöön ympäristöstään eristetyissä rakennelmissa kasvatettuja kimalaisia koskevat erityiset eläinten terveysvaatimukset.

| (16) | Sen vuoksi olisi muutettava direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevaa 1 ja 2 osaa. |
| --- | --- |

(16)

Sen vuoksi olisi muutettava direktiivin 92/65/ETY liitteessä E olevaa 1 ja 2 osaa.

| (17) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(17)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 92/65/ETY liite E tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54.

1

(2)  EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1.

2

(3)  EUVL L 114, 7.5.2010, s 3.

3

(4)  EUVL L 216, 28.8.2003, s. 58.

4

---

LIITE

Muutetaan direktiivin 92/65/ETY liite E seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 osa seuraavasti:
  ”1 osa –   Terveystodistus tiloilta tulevien eläinten kauppaa varten (sorkka- ja kavioeläimet, linnut, jäniseläimet, koirat, kissat sekä hillerit ja fretit)
  92/65 EI |
| --- | --- |

1)

Korvataan 1 osa seuraavasti:

”1 osa –   Terveystodistus tiloilta tulevien eläinten kauppaa varten (sorkka- ja kavioeläimet, linnut, jäniseläimet, koirat, kissat sekä hillerit ja fretit)

92/65 EI

Image

Image

Image

| 2) | Korvataan 2 osa seuraavasti:
  ”2 osa –   Terveystodistus mehiläisten ja kimalaisten kauppaa varten
  92/65 EII |
| --- | --- |

2)

Korvataan 2 osa seuraavasti:

”2 osa –   Terveystodistus mehiläisten ja kimalaisten kauppaa varten

92/65 EII

Image

Image

---

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/63 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/63

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2010,

päätöksen 2008/185/EY liitteen II muuttamisesta Irlannin sisällyttämiseksi luetteloon alueista, joissa on Aujeszkyn taudin osalta käytössä hyväksytty kansallinen valvontaohjelma

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2983)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/271/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyteen liittyvistä ongelmista yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1964 annetun neuvoston direktiivin 64/432/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 64/432/ETY vahvistetaan yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa sovellettavat säännöt. Kyseisen direktiivin 9 artiklassa säädetään perusteet pakollisten kansallisten torjuntaohjelmien hyväksymiseksi tiettyjen tartuntatautien, kuten Aujeszkyn taudin, osalta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 64/432/ETY vahvistetaan yhteisön sisäisessä nautaeläinten ja sikojen kaupassa sovellettavat säännöt. Kyseisen direktiivin 9 artiklassa säädetään perusteet pakollisten kansallisten torjuntaohjelmien hyväksymiseksi tiettyjen tartuntatautien, kuten Aujeszkyn taudin, osalta.

| (2) | Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista yhteisön sisäisessä sikojen kaupassa ja tähän tautiin liittyvien tietojen antamista koskevista vaatimuksista 21 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/185/EY (2) vahvistetaan lisätakeet sikojen siirroille jäsenvaltioiden välillä. Nämä lisätakeet liittyvät jäsenvaltioiden luokitteluun niiden tautiaseman mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Aujeszkyn tautia koskevista lisätakeista yhteisön sisäisessä sikojen kaupassa ja tähän tautiin liittyvien tietojen antamista koskevista vaatimuksista 21 päivänä helmikuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/185/EY (2) vahvistetaan lisätakeet sikojen siirroille jäsenvaltioiden välillä. Nämä lisätakeet liittyvät jäsenvaltioiden luokitteluun niiden tautiaseman mukaan.

| (3) | Päätöksen 2008/185/EY liitteessä II luetellaan jäsenvaltiot tai niiden alueet, joissa on käytössä hyväksyttyjä kansallisia Aujeszkyn taudin valvontaohjelmia. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2008/185/EY liitteessä II luetellaan jäsenvaltiot tai niiden alueet, joissa on käytössä hyväksyttyjä kansallisia Aujeszkyn taudin valvontaohjelmia.

| (4) | Irlanti on toimittanut komissiolle asiakirjoja, jotka koskevat Aujeszkyn taudin esiintymistä kyseisessä jäsenvaltiossa. Irlannissa on useiden vuosien ajan toteutettu kansallista Aujeszkyn taudin valvontaohjelmaa. |
| --- | --- |

(4)

Irlanti on toimittanut komissiolle asiakirjoja, jotka koskevat Aujeszkyn taudin esiintymistä kyseisessä jäsenvaltiossa. Irlannissa on useiden vuosien ajan toteutettu kansallista Aujeszkyn taudin valvontaohjelmaa.

| (5) | Komissio on tutkinut Irlannin toimittamat asiakirjat ja todennut, että kyseisessä jäsenvaltiossa toteutettava kansallinen valvontaohjelma vastaa direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja perusteita. Irlanti olisi sen vuoksi lisättävä päätöksen 2008/185/EY liitteessä II olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(5)

Komissio on tutkinut Irlannin toimittamat asiakirjat ja todennut, että kyseisessä jäsenvaltiossa toteutettava kansallinen valvontaohjelma vastaa direktiivin 64/432/ETY 9 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja perusteita. Irlanti olisi sen vuoksi lisättävä päätöksen 2008/185/EY liitteessä II olevaan luetteloon.

| (6) | Selkeyden vuoksi päätöksen 2008/185/EY liitteessä II olevaan luetteloon on tarpeen tehdä Espanjaa koskevia tiettyjä pieniä muutoksia. |
| --- | --- |

(6)

Selkeyden vuoksi päätöksen 2008/185/EY liitteessä II olevaan luetteloon on tarpeen tehdä Espanjaa koskevia tiettyjä pieniä muutoksia.

| (7) | Sen vuoksi päätöksen 2008/185/EY liitettä II olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi päätöksen 2008/185/EY liitettä II olisi muutettava.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2008/185/EY liite II tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUVL L 59, 4.3.2008, s. 19.

2

---

LIITE

”LIITE II

Jäsenvaltiot tai niiden alueet, joissa on käytössä hyväksyttyjä kansallisia valvontaohjelmia Aujeszkyn taudin hävittämiseksi

| ISO-koodi | Jäsenvaltio | Alueet |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgia | Kaikki alueet |
| ES | Espanja | Seuraavat autonomiset alueet: Galicia, Baskimaa, Asturia, Kantabria, Navarra ja La Rioja
  Seuraavat maakunnat Kastilia ja Leónin autonomisella alueella: León, Zamora, Palencia, Burgos, Valladolid ja Ávila
  Kanariansaarten autonomisella alueella sijaitseva Las Palmasin maakunta |
| HU | Unkari | Kaikki alueet |
| IE | Irlanti | Kaikki alueet |
| IT | Italia | Bolzanon maakunta |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta | Kaikki Pohjois-Irlannin alueet” |

ISO-koodi

Jäsenvaltio

Alueet

BE

Belgia

Kaikki alueet

ES

Espanja

Seuraavat autonomiset alueet: Galicia, Baskimaa, Asturia, Kantabria, Navarra ja La Rioja

Seuraavat maakunnat Kastilia ja Leónin autonomisella alueella: León, Zamora, Palencia, Burgos, Valladolid ja Ávila

Kanariansaarten autonomisella alueella sijaitseva Las Palmasin maakunta

HU

Unkari

Kaikki alueet

IE

Irlanti

Kaikki alueet

IT

Italia

Bolzanon maakunta

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

Kaikki Pohjois-Irlannin alueet”

---

SUUNTAVIIVAT

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/65

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 21 päivänä huhtikuuta 2010,

TARGET2-Securities-hankkeesta

(EKP/2010/2)

(2010/272/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) ja erityisesti sen 3.1, 12.1, 17, 18 ja 22 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvosto päätti 6 päivänä heinäkuuta 2006 ryhtyä selvittämään yhteistyössä arvopaperikeskusten ja muiden markkinaosapuolten kanssa mahdollisuutta perustaa eurojärjestelmän piirissä keskuspankkirahassa suoritettavaa arvopaperitapahtumien katteensiirtoa varten uusi palvelu, TARGET2-Securities (T2S). T2S-hankkeella pyritään, osana eurojärjestelmälle EKPJ:n perussäännön 17, 18 ja 22 artiklassa osoitettuja tehtäviä, edistämään kaupankäynnin jälkeisten toimintojen yhtenäistämistä tarjoamalla Euroopan laajuisesti arvopaperi- ja rahakatteiden siirron perustoimintoja keskuspankkirahassa puolueettomasti ja yli kansallisten rajojen, jotta arvopaperikeskukset voivat tarjota asiakkailleen yhtenäisessä teknisessä ympäristössä yhdenmukaisia ja tuotteistettuja katteensiirtopalveluja toimitus maksua vastaan -periaatteella tarvittaessa maasta toiseen. Koska keskuspankkirahan toimittaminen kuuluu eurojärjestelmän ydintehtäviin, T2S on luonteeltaan julkinen palvelu. Euroalueen kansalliset keskuspankit tuottavat T2S:n avulla vakuudenhallinta- ja katteensiirtopalveluja keskuspankkirahassa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvosto päätti 6 päivänä heinäkuuta 2006 ryhtyä selvittämään yhteistyössä arvopaperikeskusten ja muiden markkinaosapuolten kanssa mahdollisuutta perustaa eurojärjestelmän piirissä keskuspankkirahassa suoritettavaa arvopaperitapahtumien katteensiirtoa varten uusi palvelu, TARGET2-Securities (T2S). T2S-hankkeella pyritään, osana eurojärjestelmälle EKPJ:n perussäännön 17, 18 ja 22 artiklassa osoitettuja tehtäviä, edistämään kaupankäynnin jälkeisten toimintojen yhtenäistämistä tarjoamalla Euroopan laajuisesti arvopaperi- ja rahakatteiden siirron perustoimintoja keskuspankkirahassa puolueettomasti ja yli kansallisten rajojen, jotta arvopaperikeskukset voivat tarjota asiakkailleen yhtenäisessä teknisessä ympäristössä yhdenmukaisia ja tuotteistettuja katteensiirtopalveluja toimitus maksua vastaan -periaatteella tarvittaessa maasta toiseen. Koska keskuspankkirahan toimittaminen kuuluu eurojärjestelmän ydintehtäviin, T2S on luonteeltaan julkinen palvelu. Euroalueen kansalliset keskuspankit tuottavat T2S:n avulla vakuudenhallinta- ja katteensiirtopalveluja keskuspankkirahassa.

| (2) | EKPJ:n perussäännön 22 artiklassa määrätään eurojärjestelmän tehtäväksi toimia ”selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuuden ja vakauden varmistamiseksi unionissa”. Lisäksi keskuspankkirahassa tehtävä katteensiirto vähentää likviditeettiriskejä, joten sillä on olennainen merkitys arvopaperikaupan jälkeisten toimintojen vakauden sekä yleisesti rahoitusmarkkinoiden kannalta. |
| --- | --- |

(2)

EKPJ:n perussäännön 22 artiklassa määrätään eurojärjestelmän tehtäväksi toimia ”selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuuden ja vakauden varmistamiseksi unionissa”. Lisäksi keskuspankkirahassa tehtävä katteensiirto vähentää likviditeettiriskejä, joten sillä on olennainen merkitys arvopaperikaupan jälkeisten toimintojen vakauden sekä yleisesti rahoitusmarkkinoiden kannalta.

| (3) | EKP:n neuvosto päätti 17 päivänä heinäkuuta 2008 käynnistää T2S-hankkeen ja osoittaa tarvittavat resurssit hankkeen päättymiseen saakka. EKP:n neuvosto päätti myös Deutsche Bundesbankin, Banco de Españan, Banque de Francen ja Banca d’Italian (jäljempänä 4CB-ryhmä) tekemän tarjouksen perusteella, että 4CB-ryhmä kehittää ja operoi T2S:ää. |
| --- | --- |

(3)

EKP:n neuvosto päätti 17 päivänä heinäkuuta 2008 käynnistää T2S-hankkeen ja osoittaa tarvittavat resurssit hankkeen päättymiseen saakka. EKP:n neuvosto päätti myös Deutsche Bundesbankin, Banco de Españan, Banque de Francen ja Banca d’Italian (jäljempänä 4CB-ryhmä) tekemän tarjouksen perusteella, että 4CB-ryhmä kehittää ja operoi T2S:ää.

| (4) | EKP:n neuvosto teki 19 päivänä maaliskuuta 2009 päätöksen EKP/2009/6 TARGET2-Securities-ohjelmajohtokunnan (TARGET2-Securities Programme Board) perustamisesta (1); T2S-ohjelmajohtokunta on eurojärjestelmän yksinkertaistettu hallintoelin, joka kehittelee keskeisiä strategisia kysymyksiä koskevia ehdotuksia EKP:n neuvostolle ja toteuttaa luonteeltaan puhtaasti teknisiä tehtäviä. T2S-ohjelmajohtokunnan mandaatti, joka on määritelty päätöksen EKP/2009/6 liitteessä, on yksi T2S:n hallinnon kulmakivistä. Eurojärjestelmän keskuspankit osoittivat samalla T2S-ohjelmajohtokunnalle tiettyjä täytäntöönpanotehtäviä, niin että sillä on täydet toiminnalliset edellytykset ja se voi toimia koko eurojärjestelmän puolesta. |
| --- | --- |

(4)

EKP:n neuvosto teki 19 päivänä maaliskuuta 2009 päätöksen EKP/2009/6 TARGET2-Securities-ohjelmajohtokunnan (TARGET2-Securities Programme Board) perustamisesta (1); T2S-ohjelmajohtokunta on eurojärjestelmän yksinkertaistettu hallintoelin, joka kehittelee keskeisiä strategisia kysymyksiä koskevia ehdotuksia EKP:n neuvostolle ja toteuttaa luonteeltaan puhtaasti teknisiä tehtäviä. T2S-ohjelmajohtokunnan mandaatti, joka on määritelty päätöksen EKP/2009/6 liitteessä, on yksi T2S:n hallinnon kulmakivistä. Eurojärjestelmän keskuspankit osoittivat samalla T2S-ohjelmajohtokunnalle tiettyjä täytäntöönpanotehtäviä, niin että sillä on täydet toiminnalliset edellytykset ja se voi toimia koko eurojärjestelmän puolesta.

| (5) | Näillä suuntaviivoilla luodaan erityisesti perusta T2S-ohjelmalle sen määrittely- ja kehitysvaiheessa. Suuntaviivoissa kulminoituvat edellä mainitut EKP:n neuvoston päätökset, ja niissä määritellään aikaisempaa tarkemmin erityisesti T2S-ohjelmajohtokunnan ja 4CB-ryhmän roolit ja vastuu sekä niiden välinen suhde. T2S-ohjelmaa edelleen kehitettäessä suuntaviivoja täydennetään myöhemmin muilla säädöksillä ja sopimusjärjestelyillä, joista vastuu on viime kädessä EKP:n neuvostolla. |
| --- | --- |

(5)

Näillä suuntaviivoilla luodaan erityisesti perusta T2S-ohjelmalle sen määrittely- ja kehitysvaiheessa. Suuntaviivoissa kulminoituvat edellä mainitut EKP:n neuvoston päätökset, ja niissä määritellään aikaisempaa tarkemmin erityisesti T2S-ohjelmajohtokunnan ja 4CB-ryhmän roolit ja vastuu sekä niiden välinen suhde. T2S-ohjelmaa edelleen kehitettäessä suuntaviivoja täydennetään myöhemmin muilla säädöksillä ja sopimusjärjestelyillä, joista vastuu on viime kädessä EKP:n neuvostolla.

| (6) | T2S-ohjelmaa hallinnoidaan kolmella tasolla edellä mainittujen EKP:n neuvoston tekemien päätösten mukaisesti. Ensimmäisellä tasolla T2S-ohjelmaa koskeva ylin päätösvalta on EKP:n neuvostolla, joka kantaa kokonaisvastuun T2S-ohjelmasta ja joka EKPJ:n perussäännön 8 artiklan mukaan on koko eurojärjestelmän päätöksentekoelin. Toisella tasolla on T2S-ohjelmajohtokunta, joka perustettiin avustamaan EKP:n päätöksentekoelimiä niiden pyrkimyksissä varmistaa T2S-ohjelman toteutus onnistuneesti ja määräajassa. Kolmannen tason muodostaa 4CB-ryhmä. |
| --- | --- |

(6)

T2S-ohjelmaa hallinnoidaan kolmella tasolla edellä mainittujen EKP:n neuvoston tekemien päätösten mukaisesti. Ensimmäisellä tasolla T2S-ohjelmaa koskeva ylin päätösvalta on EKP:n neuvostolla, joka kantaa kokonaisvastuun T2S-ohjelmasta ja joka EKPJ:n perussäännön 8 artiklan mukaan on koko eurojärjestelmän päätöksentekoelin. Toisella tasolla on T2S-ohjelmajohtokunta, joka perustettiin avustamaan EKP:n päätöksentekoelimiä niiden pyrkimyksissä varmistaa T2S-ohjelman toteutus onnistuneesti ja määräajassa. Kolmannen tason muodostaa 4CB-ryhmä.

| (7) | Koska T2S-palveluja tarjotaan arvopaperikeskuksille, suhteita niihin on kehitettävä ja ylläpidettävä jatkuvasti T2S:n kehittämisen, siihen siirtymisen ja sen toiminnan aikana. Tätä varten perustetaan arvopaperikeskusten yhteysryhmä. Kansalliset käyttäjäryhmät toimivat yhteydenpito- ja vuorovaikutuskanavina suhteessa kansallisilla markkinoilla toimiviin tahoihin, jotka tarjoavat tai käyttävät arvopaperitapahtumien katteensiirtopalveluja. T2S-neuvonantoryhmä toimii eurojärjestelmän ja ulkopuolisten T2S-sidosryhmien yhteydenpito- ja vuorovaikutuskanavana. |
| --- | --- |

(7)

Koska T2S-palveluja tarjotaan arvopaperikeskuksille, suhteita niihin on kehitettävä ja ylläpidettävä jatkuvasti T2S:n kehittämisen, siihen siirtymisen ja sen toiminnan aikana. Tätä varten perustetaan arvopaperikeskusten yhteysryhmä. Kansalliset käyttäjäryhmät toimivat yhteydenpito- ja vuorovaikutuskanavina suhteessa kansallisilla markkinoilla toimiviin tahoihin, jotka tarjoavat tai käyttävät arvopaperitapahtumien katteensiirtopalveluja. T2S-neuvonantoryhmä toimii eurojärjestelmän ja ulkopuolisten T2S-sidosryhmien yhteydenpito- ja vuorovaikutuskanavana.

| (8) | T2S ei ole kaupallinen hanke, eikä sen ole tarkoitus kilpailla arvopaperikeskusten tai muiden markkinaosapuolten kanssa. Vaikka T2S-hankkeen rahoitusjärjestelyillä tähdätään kulujen täyteen kattamiseen, T2S-palvelujen tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa. Eurojärjestelmän kokonaisinvestoinnista T2S-hankkeeseen tehdään sisäinen päätös, ja T2S-palvelujen hinnoittelusta päätettäessä tähdätään kulujen täyteen kattamiseen. Lisäksi eurojärjestelmän tulisi noudattaa tiukasti syrjimättömyyden periaatetta suhteessa arvopaperikeskuksiin ja pyrkiä varmistamaan yhtäläiset kilpailumahdollisuudet kaikille niille arvopaperikeskuksille, jotka ulkoistavat katteensiirtoon käytettävän alustansa T2S:lle. |
| --- | --- |

(8)

T2S ei ole kaupallinen hanke, eikä sen ole tarkoitus kilpailla arvopaperikeskusten tai muiden markkinaosapuolten kanssa. Vaikka T2S-hankkeen rahoitusjärjestelyillä tähdätään kulujen täyteen kattamiseen, T2S-palvelujen tarkoituksena ei ole tuottaa voittoa. Eurojärjestelmän kokonaisinvestoinnista T2S-hankkeeseen tehdään sisäinen päätös, ja T2S-palvelujen hinnoittelusta päätettäessä tähdätään kulujen täyteen kattamiseen. Lisäksi eurojärjestelmän tulisi noudattaa tiukasti syrjimättömyyden periaatetta suhteessa arvopaperikeskuksiin ja pyrkiä varmistamaan yhtäläiset kilpailumahdollisuudet kaikille niille arvopaperikeskuksille, jotka ulkoistavat katteensiirtoon käytettävän alustansa T2S:lle.

| (9) | T2S on tekninen väline, joka ei ole käytettävissä yksinomaan euromääräiseen arvopaperitapahtumien katteensiirtoon vaan on avoinna myös euroalueen ulkopuolisille kansallisille keskuspankeille ja muille keskuspankeille, jotka haluavat osallistua sallimalla valuuttansa käytön keskuspankkirahassa tehtävää katteensiirtoa varten T2S:ssä, kuten näissä suuntaviivoissa säädetään, |
| --- | --- |

(9)

T2S on tekninen väline, joka ei ole käytettävissä yksinomaan euromääräiseen arvopaperitapahtumien katteensiirtoon vaan on avoinna myös euroalueen ulkopuolisille kansallisille keskuspankeille ja muille keskuspankeille, jotka haluavat osallistua sallimalla valuuttansa käytön keskuspankkirahassa tehtävää katteensiirtoa varten T2S:ssä, kuten näissä suuntaviivoissa säädetään,

ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

I   JAKSO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   T2S perustuu yhteiseen tekniseen alustaan, joka on yhdistetty keskuspankkien reaaliaikaisiin bruttomaksujärjestelmiin. Se on eurojärjestelmän arvopaperikeskuksille tarjoama palvelu, joka mahdollistaa arvopaperitapahtumien katteensiirtoon liittyvät puolueettomat ja rajat ylittävät perustoiminnot keskuspankkirahassa toimitus maksua vastaan -periaatteella.

2.   Näissä suuntaviivoissa säädetään T2S-ohjelman hallinnosta. Samoin niissä säädetään T2S-ohjelman pääpiirteistä, T2S-ohjelmajohtokunnan ja 4CB-ryhmän rooleista ja vastuusta sekä niiden keskinäisistä suhteista määrittely- ja kehitysvaiheen aikana. Niin ikään määritellään keskeiset T2S-hanketta koskevat päätökset, jotka tekee EKP:n neuvosto. Tämän lisäksi näissä suuntaviivoissa säädetään seuraavia T2S-hankkeeseen liittyviä seikkoja koskevista perusperiaatteista: a) rahoitus, oikeudet ja takuut, b) arvopaperikeskusten järjestelmäänpääsyehtojen ja arvopaperikeskusten kanssa syntyvien sopimussuhteiden määräytyminen, c) muiden valuuttojen kuin euron hyväksyminen käyttöön T2S-järjestelmässä ja d) T2S-ohjelman kehittäminen.

2 artikla

Määritelmät

Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:

| — | ’arvopaperikeskuksella’ yhteisöä, a) joka mahdollistaa arvopaperitapahtumien käsittelyn ja katteensiirrot arvo-osuuskohtaisesti, b) joka tarjoaa säilytyspalveluja (esim. yhtiötapahtumien ja kuoletusten hallinnointi) ja c) jolla on aktiivinen rooli arvopapereiden liikkeeseenlaskujen luotettavuuden varmistamisessa; |
| --- | --- |

—

’arvopaperikeskuksella’ yhteisöä, a) joka mahdollistaa arvopaperitapahtumien käsittelyn ja katteensiirrot arvo-osuuskohtaisesti, b) joka tarjoaa säilytyspalveluja (esim. yhtiötapahtumien ja kuoletusten hallinnointi) ja c) jolla on aktiivinen rooli arvopapereiden liikkeeseenlaskujen luotettavuuden varmistamisessa;

| — | ’toimitus maksua vastaan’ -periaatteella mekanismia, jossa arvopapereiden ja varojen siirrot liitetään toisiinsa varmistaen, että arvopapereiden toimitus toteutuu ainoastaan, jos varojen maksu toteutuu; |
| --- | --- |

—

’toimitus maksua vastaan’ -periaatteella mekanismia, jossa arvopapereiden ja varojen siirrot liitetään toisiinsa varmistaen, että arvopapereiden toimitus toteutuu ainoastaan, jos varojen maksu toteutuu;

| — | ’euroalueen kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro; |
| --- | --- |

—

’euroalueen kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö on euro;

| — | ’eurojärjestelmän keskuspankilla’ tapauksesta riippuen joko euroalueen kansallista keskuspankkia tai EKP:tä; |
| --- | --- |

—

’eurojärjestelmän keskuspankilla’ tapauksesta riippuen joko euroalueen kansallista keskuspankkia tai EKP:tä;

| — | ’puitesopimuksella’ (Framework Agreement) sitä sopimuskokonaisuutta, jonka arvopaperikeskus solmii eurojärjestelmän kanssa kehitys- ja käyttövaiheen ajaksi; |
| --- | --- |

—

’puitesopimuksella’ (Framework Agreement) sitä sopimuskokonaisuutta, jonka arvopaperikeskus solmii eurojärjestelmän kanssa kehitys- ja käyttövaiheen ajaksi;

| — | ’yleisillä toimintomäärittelyillä’ (General functional specifications, GFS) yleistä kuvausta siitä toiminnallisesta mallista, joka kehitetään T2S:n käyttäjävaatimusten täyttämiseksi. Mallin sisältämiä elementtejä ovat muun muassa toiminnallinen rakenne (toimialueet, moduulit ja vuorovaikutus), käsitteelliset mallit, tietomalli ja tietovuoprosessi; |
| --- | --- |

—

’yleisillä toimintomäärittelyillä’ (General functional specifications, GFS) yleistä kuvausta siitä toiminnallisesta mallista, joka kehitetään T2S:n käyttäjävaatimusten täyttämiseksi. Mallin sisältämiä elementtejä ovat muun muassa toiminnallinen rakenne (toimialueet, moduulit ja vuorovaikutus), käsitteelliset mallit, tietomalli ja tietovuoprosessi;

| — | ’tasojen 2 ja 3 välisellä sopimuksella’ T2S-ohjelmajohtokunnan ja 4CB-ryhmän keskenään neuvottelemaa toimitus- ja operointisopimusta, jonka eurojärjestelmän keskuspankit ja 4CB-ryhmä allekirjoittavat EKP:n neuvoston hyväksynnän jälkeen. Se sisältää täydentävät yksityiskohdat 4CB-ryhmän, T2S-ohjelmajohtokunnan ja eurojärjestelmän keskuspankkien tehtävistä ja vastuusta; |
| --- | --- |

—

’tasojen 2 ja 3 välisellä sopimuksella’ T2S-ohjelmajohtokunnan ja 4CB-ryhmän keskenään neuvottelemaa toimitus- ja operointisopimusta, jonka eurojärjestelmän keskuspankit ja 4CB-ryhmä allekirjoittavat EKP:n neuvoston hyväksynnän jälkeen. Se sisältää täydentävät yksityiskohdat 4CB-ryhmän, T2S-ohjelmajohtokunnan ja eurojärjestelmän keskuspankkien tehtävistä ja vastuusta;

| — | ’jäsenvaltiolla’ valtiota, joka on Euroopan unionin jäsen; |
| --- | --- |

—

’jäsenvaltiolla’ valtiota, joka on Euroopan unionin jäsen;

| — | ’euroalueen ulkopuolisella kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö ei ole euro; |
| --- | --- |

—

’euroalueen ulkopuolisella kansallisella keskuspankilla’ sellaisen jäsenvaltion kansallista keskuspankkia, jonka rahayksikkö ei ole euro;

| — | ’käyttövaiheella’ ajanjaksoa, joka alkaa, kun ensimmäinen arvopaperikeskus on siirtynyt T2S:ään; |
| --- | --- |

—

’käyttövaiheella’ ajanjaksoa, joka alkaa, kun ensimmäinen arvopaperikeskus on siirtynyt T2S:ään;

| — | ’muulla keskuspankilla’ Euroopan unionin ulkopuolisen valtion keskuspankkia; |
| --- | --- |

—

’muulla keskuspankilla’ Euroopan unionin ulkopuolisen valtion keskuspankkia;

| — | ’maksuaikataululla’ 4CB-ryhmälle suoritettavan korvauksen maksuerien maksuaikataulua; |
| --- | --- |

—

’maksuaikataululla’ 4CB-ryhmälle suoritettavan korvauksen maksuerien maksuaikataulua;

| — | ’palvelutasosopimuksella’ sopimusta, jossa määritellään ne T2S:ään liittyvät palvelut, joita 4CB-ryhmä tarjoaa eurojärjestelmälle, sekä sopimusta, jossa määritellään ne T2S:ään liittyvät palvelut, joita eurojärjestelmä tarjoaa arvopaperikeskuksille; |
| --- | --- |

—

’palvelutasosopimuksella’ sopimusta, jossa määritellään ne T2S:ään liittyvät palvelut, joita 4CB-ryhmä tarjoaa eurojärjestelmälle, sekä sopimusta, jossa määritellään ne T2S:ään liittyvät palvelut, joita eurojärjestelmä tarjoaa arvopaperikeskuksille;

| — | ’määrittely- ja kehitysvaiheella’ ajanjaksoa, joka alkaa EKP:n neuvoston päätöksestä hyväksyä käyttäjävaatimukset ja päättyy käyttövaiheen alkamiseen; |
| --- | --- |

—

’määrittely- ja kehitysvaiheella’ ajanjaksoa, joka alkaa EKP:n neuvoston päätöksestä hyväksyä käyttäjävaatimukset ja päättyy käyttövaiheen alkamiseen;

| — | ’T2S-liiketoimintasovelluksella’ ohjelmistoja, joita 4CB-ryhmä kehittää ja operoi eurojärjestelmän puolesta, jotta eurojärjestelmä pystyy tarjoamaan T2S-palveluita T2S-alustalla; |
| --- | --- |

—

’T2S-liiketoimintasovelluksella’ ohjelmistoja, joita 4CB-ryhmä kehittää ja operoi eurojärjestelmän puolesta, jotta eurojärjestelmä pystyy tarjoamaan T2S-palveluita T2S-alustalla;

| — | ’T2S:n muutos- ja käyttöönottomenettelyllä’ niitä sääntöjä ja menettelyitä, joita sovelletaan pantaessa vireille muutoksia T2S-palveluihin; |
| --- | --- |

—

’T2S:n muutos- ja käyttöönottomenettelyllä’ niitä sääntöjä ja menettelyitä, joita sovelletaan pantaessa vireille muutoksia T2S-palveluihin;

| — | ’T2S-rahoitusratkaisulla’ korvattavien T2S-hankkeen kokonaiskustannusten ylärajaa. Rahoitusratkaisulla yksilöidään a) osallistuville kansallisille keskuspankeille T2S-hankkeesta aiheutuvien maksujen enimmäismäärä ja b) 4CB-ryhmälle summa, jonka ne saavat toimituksen yhteydessä takaisin osallistuvilta kansallisilta keskuspankeilta sovitun maksuaikataulun mukaisesti. |
| --- | --- |

—

’T2S-rahoitusratkaisulla’ korvattavien T2S-hankkeen kokonaiskustannusten ylärajaa. Rahoitusratkaisulla yksilöidään a) osallistuville kansallisille keskuspankeille T2S-hankkeesta aiheutuvien maksujen enimmäismäärä ja b) 4CB-ryhmälle summa, jonka ne saavat toimituksen yhteydessä takaisin osallistuvilta kansallisilta keskuspankeilta sovitun maksuaikataulun mukaisesti.

| — | ’T2S-alustalla’ näiden suuntaviivojen yhteydessä T2S-liiketoimintasovelluksen käyttämiseksi ja operoimiseksi tarvittavia laitteistoja ja ohjelmistokomponentteja (eli kaikkia käytettäviä ohjelmistoja lukuun ottamatta T2S-liiketoimintasovellusta) riippumatta siitä, miten termiä ”T2S-alusta” on käytetty muissa T2S-hankkeeseen liittyvissä asiakirjoissa; |
| --- | --- |

—

’T2S-alustalla’ näiden suuntaviivojen yhteydessä T2S-liiketoimintasovelluksen käyttämiseksi ja operoimiseksi tarvittavia laitteistoja ja ohjelmistokomponentteja (eli kaikkia käytettäviä ohjelmistoja lukuun ottamatta T2S-liiketoimintasovellusta) riippumatta siitä, miten termiä ”T2S-alusta” on käytetty muissa T2S-hankkeeseen liittyvissä asiakirjoissa;

| — | ’T2S-ohjelmalla’ niiden toisiinsa liittyvien toimintojen ja tuotosten kokonaisuutta, jotka ovat tarpeen T2S:n kehittämiseksi, kunnes kaikki eurojärjestelmän kanssa puitesopimuksen allekirjoittaneet arvopaperikeskukset ovat siirtyneet täysin T2S:n käyttöön; |
| --- | --- |

—

’T2S-ohjelmalla’ niiden toisiinsa liittyvien toimintojen ja tuotosten kokonaisuutta, jotka ovat tarpeen T2S:n kehittämiseksi, kunnes kaikki eurojärjestelmän kanssa puitesopimuksen allekirjoittaneet arvopaperikeskukset ovat siirtyneet täysin T2S:n käyttöön;

| — | ’T2S-ohjelmajohtokunnalla’ päätöksen EKP/2009/6 nojalla perustettua eurojärjestelmän hallintoelintä, jonka tehtävänä on kehitellä keskeisiä strategisia kysymyksiä koskevia ehdotuksia EKP:n neuvostolle ja toteuttaa T2S-hankkeeseen liittyviä puhtaasti teknisiä tehtäviä; |
| --- | --- |

—

’T2S-ohjelmajohtokunnalla’ päätöksen EKP/2009/6 nojalla perustettua eurojärjestelmän hallintoelintä, jonka tehtävänä on kehitellä keskeisiä strategisia kysymyksiä koskevia ehdotuksia EKP:n neuvostolle ja toteuttaa T2S-hankkeeseen liittyviä puhtaasti teknisiä tehtäviä;

| — | ’T2S-hanketilillä’ T2S-tiliä, jota käytetään maksuerien, korvausten ja palkkioiden keräämiseen ja maksamiseen. Hanketilillä voi olla alatilejä erityyppisten kassatapahtumien erottamiseksi toisistaan. Tili ei ole budjetin luonteinen; |
| --- | --- |

—

’T2S-hanketilillä’ T2S-tiliä, jota käytetään maksuerien, korvausten ja palkkioiden keräämiseen ja maksamiseen. Hanketilillä voi olla alatilejä erityyppisten kassatapahtumien erottamiseksi toisistaan. Tili ei ole budjetin luonteinen;

| — | ’T2S-palveluilla’ puitesopimukseen perustuvia palveluita, joita eurojärjestelmä tarjoaa arvopaperikeskuksille; |
| --- | --- |

—

’T2S-palveluilla’ puitesopimukseen perustuvia palveluita, joita eurojärjestelmä tarjoaa arvopaperikeskuksille;

| — | ’T2S-käyttäjillä’ oikeushenkilöitä, jotka ovat T2S:n käyttöä varten sopimussuhteessa arvopaperikeskuksiin, jotka ovat puolestaan tehneet eurojärjestelmän kanssa puitesopimuksen. T2S-käyttäjiä ovat myös maksupankit, jotka ovat sopimussuhteessa keskuspankkeihin ja jotka toimittavat T2S:ssä katteensiirtoja toteuttavalle rahoituslaitokselle likviditeettiä T2S-käyttöä varten varatulle rahatilille reaaliaikaiseen bruttomaksujärjestelmään kuuluvan tilin välityksellä; |
| --- | --- |

—

’T2S-käyttäjillä’ oikeushenkilöitä, jotka ovat T2S:n käyttöä varten sopimussuhteessa arvopaperikeskuksiin, jotka ovat puolestaan tehneet eurojärjestelmän kanssa puitesopimuksen. T2S-käyttäjiä ovat myös maksupankit, jotka ovat sopimussuhteessa keskuspankkeihin ja jotka toimittavat T2S:ssä katteensiirtoja toteuttavalle rahoituslaitokselle likviditeettiä T2S-käyttöä varten varatulle rahatilille reaaliaikaiseen bruttomaksujärjestelmään kuuluvan tilin välityksellä;

| — | ’käyttäjän yksityiskohtaisilla toimintomäärittelyillä’ (User detailed functional specifications, UDFS) yksityiskohtaista kuvausta niistä toiminnoista, joilla hallitaan T2S:n ulkoista tietovuota (sovelluksesta sovellukseen). Toimintomäärittelyt sisältävät tiedot, joita käyttäjät tarvitsevat sisäisten tietojärjestelmiensä mukauttamiseksi ja kehittämiseksi T2S:ään liittämistä varten; |
| --- | --- |

—

’käyttäjän yksityiskohtaisilla toimintomäärittelyillä’ (User detailed functional specifications, UDFS) yksityiskohtaista kuvausta niistä toiminnoista, joilla hallitaan T2S:n ulkoista tietovuota (sovelluksesta sovellukseen). Toimintomäärittelyt sisältävät tiedot, joita käyttäjät tarvitsevat sisäisten tietojärjestelmiensä mukauttamiseksi ja kehittämiseksi T2S:ään liittämistä varten;

| — | ’käsikirjalla’ asiakirjaa, jossa kuvataan, miten T2S-käyttäjät voivat hyödyntää niitä T2S-ohjelmiston ominaisuuksia, jotka ovat käytettävissä (näyttöperusteisessa) käyttäjä-sovellus-tilassa; |
| --- | --- |

—

’käsikirjalla’ asiakirjaa, jossa kuvataan, miten T2S-käyttäjät voivat hyödyntää niitä T2S-ohjelmiston ominaisuuksia, jotka ovat käytettävissä (näyttöperusteisessa) käyttäjä-sovellus-tilassa;

| — | – ’käyttäjävaatimuksilla’ (User requirements document, URD) asiakirjaa, jossa määritellään T2S:n käyttäjävaatimukset, sellaisena kuin EKP on sen julkaissut 3.7.2008 ja kuin se on kulloinkin voimassa T2S:n muutos- ja käyttöönottomenettelyn mukaisesti muutettuna. |
| --- | --- |

—

– ’käyttäjävaatimuksilla’ (User requirements document, URD) asiakirjaa, jossa määritellään T2S:n käyttäjävaatimukset, sellaisena kuin EKP on sen julkaissut 3.7.2008 ja kuin se on kulloinkin voimassa T2S:n muutos- ja käyttöönottomenettelyn mukaisesti muutettuna.

II   JAKSO

T2S-OHJELMAN HALLINTO

3 artikla

Hallintotasot

T2S-ohjelmaa hallinnoidaan kolmella hallintotasolla suuntaviivojen tässä jaksossa kuvatulla tavalla. EKP:n neuvosto muodostaa tason 1, T2S-ohjelmajohtokunta tason 2 ja 4CB-ryhmä tason 3.

4 artikla

EKP:n neuvosto

1.   EKP:n neuvosto vastaa T2S-ohjelman ohjauksesta, kokonaisjohdosta ja valvonnasta. Se vastaa myös viime kädessä T2S-ohjelmaa koskevasta päätöksenteosta ja päättää sellaisten tehtävien jaosta, joita ei ole nimenomaisesti määrätty tasoille 2 ja 3.

2.   EKP:n neuvostolla on erityisesti toimivalta

| a) | vastata T2S-ohjelman hallinnosta seuraavien toimintojen osalta:






  i) | mistä tahansa T2S:n hallintoa koskevasta kysymyksestä päättäminen, kokonaisvastuun kantaminen T2S-ohjelmasta ja näin ollen lopullisen päätöksen tekeminen ristiriitatilanteissa; |
| --- | --- | --- |

a)

vastata T2S-ohjelman hallinnosta seuraavien toimintojen osalta:

i)

mistä tahansa T2S:n hallintoa koskevasta kysymyksestä päättäminen, kokonaisvastuun kantaminen T2S-ohjelmasta ja näin ollen lopullisen päätöksen tekeminen ristiriitatilanteissa;

| ii) | T2S-ohjelmajohtokunnalle tai 4CB-ryhmälle osoitettuja tehtäviä koskevien päätösten tekeminen yksittäistapauksissa; |
| --- | --- |

ii)

T2S-ohjelmajohtokunnalle tai 4CB-ryhmälle osoitettuja tehtäviä koskevien päätösten tekeminen yksittäistapauksissa;

| iii) | T2S-ohjelmaan liittyvien myöhempien tai täydentävien tehtävien osoittaminen T2S-ohjelmajohtokunnalle ja/tai 4CB-ryhmälle ja siitä päättäminen, mitkä näitä tehtäviä koskevat päätöksenteko-oikeudet se varaa itselleen; |
| --- | --- |

iii)

T2S-ohjelmaan liittyvien myöhempien tai täydentävien tehtävien osoittaminen T2S-ohjelmajohtokunnalle ja/tai 4CB-ryhmälle ja siitä päättäminen, mitkä näitä tehtäviä koskevat päätöksenteko-oikeudet se varaa itselleen;

| iv) | T2S-ohjelmajohtokunnan organisaatiota koskevien päätösten tekeminen; |
| --- | --- |

iv)

T2S-ohjelmajohtokunnan organisaatiota koskevien päätösten tekeminen;

| b) | käsitellä T2S-neuvonantoryhmän jäsenten T2S-neuvonantoryhmän sääntöjen mukaisesti esittämät pyynnöt; |
| --- | --- |

b)

käsitellä T2S-neuvonantoryhmän jäsenten T2S-neuvonantoryhmän sääntöjen mukaisesti esittämät pyynnöt;

| c) | päättää seuraavista T2S-hankkeen rahoituksen perusteista:






  i) | T2S-palvelujen hinnoitteluperiaatteet; |
| --- | --- | --- |

c)

päättää seuraavista T2S-hankkeen rahoituksen perusteista:

i)

T2S-palvelujen hinnoitteluperiaatteet;

| ii) | T2S-hankkeen kustannustenjakomenetelmä; |
| --- | --- |

ii)

T2S-hankkeen kustannustenjakomenetelmä;

| iii) | jäljempänä 12 artiklassa tarkoitetut rahoitusjärjestelyt; |
| --- | --- |

iii)

jäljempänä 12 artiklassa tarkoitetut rahoitusjärjestelyt;

| d) | päättää arvopaperikeskusten järjestelmäänpääsyehdoista; |
| --- | --- |

d)

päättää arvopaperikeskusten järjestelmäänpääsyehdoista;

| e) | vahvistaa T2S-ohjelmasuunnitelma, seurata T2S-ohjelman edistymistä ja päättää toimenpiteistä viiveiden vähentämiseksi T2S:n toteutuksessa; |
| --- | --- |

e)

vahvistaa T2S-ohjelmasuunnitelma, seurata T2S-ohjelman edistymistä ja päättää toimenpiteistä viiveiden vähentämiseksi T2S:n toteutuksessa;

| f) | päättää seuraavista perustoimintaa koskevista näkökohdista:






  i) | T2S-toimintakehikko, mukaan lukien poikkeustapausten ja kriisien hallintastrategia; |
| --- | --- | --- |

f)

päättää seuraavista perustoimintaa koskevista näkökohdista:

i)

T2S-toimintakehikko, mukaan lukien poikkeustapausten ja kriisien hallintastrategia;

| ii) | T2S-tietoturvajärjestelmä; |
| --- | --- |

ii)

T2S-tietoturvajärjestelmä;

| iii) | T2S:n muutos- ja käyttöönottomenettely; |
| --- | --- |

iii)

T2S:n muutos- ja käyttöönottomenettely;

| iv) | T2S:n testaussuunnitelma; |
| --- | --- |

iv)

T2S:n testaussuunnitelma;

| v) | suunnitelma T2S:n käyttöön siirtymisestä; |
| --- | --- |

v)

suunnitelma T2S:n käyttöön siirtymisestä;

| vi) | T2S-riskienhallintajärjestelmä; |
| --- | --- |

vi)

T2S-riskienhallintajärjestelmä;

| g) | hyväksyä seuraavat perussopimukset:






  i) | tasojen 2 ja 3 väliset sopimukset; |
| --- | --- | --- |

g)

hyväksyä seuraavat perussopimukset:

i)

tasojen 2 ja 3 väliset sopimukset;

| ii) | T2S-ohjelmajohtokunnan, arvopaperikeskusten, eurojärjestelmän keskuspankkien sekä 4CB-ryhmän kesken neuvotellut palvelutasosopimukset; |
| --- | --- |

ii)

T2S-ohjelmajohtokunnan, arvopaperikeskusten, eurojärjestelmän keskuspankkien sekä 4CB-ryhmän kesken neuvotellut palvelutasosopimukset;

| iii) | sopimukset, jotka T2S-ohjelmajohtokunta neuvottelee yhdessä eurojärjestelmän keskuspankkien ja arvopaperikeskusten kanssa; |
| --- | --- |

iii)

sopimukset, jotka T2S-ohjelmajohtokunta neuvottelee yhdessä eurojärjestelmän keskuspankkien ja arvopaperikeskusten kanssa;

| iv) | euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien, muiden keskuspankkien ja muiden toimivaltaisten rahaviranomaisten kanssa tehtävät sopimukset, palvelutasosopimukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

iv)

euroalueen ulkopuolisten kansallisten keskuspankkien, muiden keskuspankkien ja muiden toimivaltaisten rahaviranomaisten kanssa tehtävät sopimukset, palvelutasosopimukset mukaan luettuina;

| h) | ryhtyä asianmukaisiin toimiin yleisvalvontasääntöjen ja -periaatteiden toimeenpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

h)

ryhtyä asianmukaisiin toimiin yleisvalvontasääntöjen ja -periaatteiden toimeenpanon varmistamiseksi;

| i) | päättää ajankohdasta, jolloin arvopaperikeskukset alkavat siirtyä T2S:ään. |
| --- | --- |

i)

päättää ajankohdasta, jolloin arvopaperikeskukset alkavat siirtyä T2S:ään.

5 artikla

T2S-ohjelmajohtokunta

1.   T2S-ohjelmajohtokunnan kokoonpanoa ja mandaattia koskevat määräykset ovat päätöksessä EKP/2009/6. T2S-ohjelmajohtokunta on vastuussa tehtävistä, jotka on annettu tasolle 2 EKP:n neuvoston määrittelemissä yleislinjoissa.

2.   T2S-ohjelmajohtokunnan tehtäviin kuuluu lisäksi:

| a) | yleisten toimintomäärittelyjen, käyttäjän yksityiskohtaisten toimintomäärittelyjen ja käsikirjojen käsittely ja hyväksyminen; |
| --- | --- |

a)

yleisten toimintomäärittelyjen, käyttäjän yksityiskohtaisten toimintomäärittelyjen ja käsikirjojen käsittely ja hyväksyminen;

| b) | T2S-toimintajärjestelmän (mukaan lukien poikkeustapausten ja kriisien hallintastrategia) toimeenpano EKP:n neuvoston asettamissa rajoissa; |
| --- | --- |

b)

T2S-toimintajärjestelmän (mukaan lukien poikkeustapausten ja kriisien hallintastrategia) toimeenpano EKP:n neuvoston asettamissa rajoissa;

| c) | jäljempänä 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun, valuutan osallistumista koskevan sopimuksen neuvotteleminen; |
| --- | --- |

c)

jäljempänä 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun, valuutan osallistumista koskevan sopimuksen neuvotteleminen;

| d) | tietojen toimittaminen toimivaltaisille sääntely- ja valvontaviranomaisille; |
| --- | --- |

d)

tietojen toimittaminen toimivaltaisille sääntely- ja valvontaviranomaisille;

| e) | tasojen 2 ja 3 välisen sopimuksen neuvotteleminen 4CB-ryhmän kanssa EKP:n neuvoston hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

e)

tasojen 2 ja 3 välisen sopimuksen neuvotteleminen 4CB-ryhmän kanssa EKP:n neuvoston hyväksyttäväksi.

6 artikla

4CB-ryhmä

1.   4CB-ryhmä kehittää ja operoi T2S:ää ja toimittaa T2S-ohjelmajohtokunnalle tietoja organisaatiostaan ja sisäisestä työnjaostaan.

4CB-ryhmä huolehtii erityisesti seuraavista tehtävistä:

| a) | yleisten toimintomäärittelyjen, käyttäjän yksityiskohtaisten toimintomäärittelyjen ja käsikirjojen valmistelu käyttäjävaatimusten ja T2S-ohjelmajohtokunnan antamien ohjeiden perusteella ja T2S-ohjelmasuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

yleisten toimintomäärittelyjen, käyttäjän yksityiskohtaisten toimintomäärittelyjen ja käsikirjojen valmistelu käyttäjävaatimusten ja T2S-ohjelmajohtokunnan antamien ohjeiden perusteella ja T2S-ohjelmasuunnitelman mukaisesti;

| b) | T2S:n kehittäminen ja rakentaminen eurojärjestelmän puolesta sekä T2S:n teknisten komponenttien tuottaminen T2S-ohjelmasuunnitelman, käyttäjävaatimusten, yleisten toimintomäärittelyjen, käyttäjän yksityiskohtaisten toimintomäärittelyjen sekä muiden määrittelyjen ja palvelutasojen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

T2S:n kehittäminen ja rakentaminen eurojärjestelmän puolesta sekä T2S:n teknisten komponenttien tuottaminen T2S-ohjelmasuunnitelman, käyttäjävaatimusten, yleisten toimintomäärittelyjen, käyttäjän yksityiskohtaisten toimintomäärittelyjen sekä muiden määrittelyjen ja palvelutasojen mukaisesti;

| c) | T2S:n saattaminen T2S-ohjelmajohtokunnan saataville hyväksyttyjen aikataulun, määrittelyjen ja palvelutasojen mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

T2S:n saattaminen T2S-ohjelmajohtokunnan saataville hyväksyttyjen aikataulun, määrittelyjen ja palvelutasojen mukaisesti;

| d) | seuraavien T2S-hankkeen rahoitusjärjestelyihin liittyvien asiakirjojen toimittaminen T2S-ohjelmajohtokunnalle 12 artiklan mukaisesti:






  i) | arvio T2S:n kehittämisestä ja operoimisesta aiheutuvista kuluista sellaisessa muodossa, että Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tai eurojärjestelmän asianosaiset komiteat ja/tai ulkoiset tilintarkastajat voivat arvioida ja/tai tarkastaa sen; |
| --- | --- | --- |

d)

seuraavien T2S-hankkeen rahoitusjärjestelyihin liittyvien asiakirjojen toimittaminen T2S-ohjelmajohtokunnalle 12 artiklan mukaisesti:

i)

arvio T2S:n kehittämisestä ja operoimisesta aiheutuvista kuluista sellaisessa muodossa, että Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tai eurojärjestelmän asianosaiset komiteat ja/tai ulkoiset tilintarkastajat voivat arvioida ja/tai tarkastaa sen;

| ii) | rahoitusta koskeva tarjous, jossa määritellään tarjouksen tyyppi, maksuaikataulu ja katettu ajanjakso; |
| --- | --- |

ii)

rahoitusta koskeva tarjous, jossa määritellään tarjouksen tyyppi, maksuaikataulu ja katettu ajanjakso;

| e) | kaikkien niiden lupien hankkiminen, jotka tarvitaan T2S:n toteuttamista ja operoimista varten ja jotta eurojärjestelmä voi tarjota T2S-palveluita arvopaperikeskuksille; |
| --- | --- |

e)

kaikkien niiden lupien hankkiminen, jotka tarvitaan T2S:n toteuttamista ja operoimista varten ja jotta eurojärjestelmä voi tarjota T2S-palveluita arvopaperikeskuksille;

| f) | T2S:ää koskevien muutosten täytäntöönpano T2S:n muutos- ja käyttöönottomenettelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

T2S:ää koskevien muutosten täytäntöönpano T2S:n muutos- ja käyttöönottomenettelyn mukaisesti;

| g) | EKP:n neuvoston tai T2S-ohjelmajohtokunnan esittämiin tiedusteluihin vastaaminen ryhmän toimivaltaan kuuluvissa asioissa; |
| --- | --- |

g)

EKP:n neuvoston tai T2S-ohjelmajohtokunnan esittämiin tiedusteluihin vastaaminen ryhmän toimivaltaan kuuluvissa asioissa;

| h) | koulutuksen sekä teknisen ja toiminnallisen tuen tarjoaminen testaamista ja järjestelmään siirtymistä varten T2S-ohjelmajohtokunnan ohjauksessa; |
| --- | --- |

h)

koulutuksen sekä teknisen ja toiminnallisen tuen tarjoaminen testaamista ja järjestelmään siirtymistä varten T2S-ohjelmajohtokunnan ohjauksessa;

| i) | tasojen 2 ja 3 välisen sopimuksen neuvottelu T2S-ohjelmajohtokunnan kanssa. |
| --- | --- |

i)

tasojen 2 ja 3 välisen sopimuksen neuvottelu T2S-ohjelmajohtokunnan kanssa.

2.   4CB-ryhmän jäsenet ovat eurojärjestelmään nähden yhdessä ja erikseen vastuussa tehtäviensä hoitamisesta. Vastuu kattaa vilpin, tahalliset rikkomukset ja törkeän huolimattoman toiminnan. Vastuuperusteet määritellään tarkemmin tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa.

3.   Edellä mainittujen 4CB-ryhmän tehtävien ulkoistaminen tai alihankkijoiden käyttäminen niiden suorittamisessa ei vaikuta 4CB-ryhmän vastuuseen eurojärjestelmään ja muihin sidosryhmiin nähden, ja ulkoistamisesta tai alihankinnasta on ilmoitettava T2S-ohjelmajohtokunnalle avoimesti.

7 artikla

Suhteet ulkopuolisiin sidosryhmiin

1.   T2S-neuvonantoryhmä toimii eurojärjestelmän ja ulkopuolisten T2S-sidosryhmien yhteydenpito- ja vuorovaikutuskanavana. T2S-neuvonantoryhmä raportoi toiminnastaan T2S-ohjelmajohtokunnalle ja voi poikkeustapauksissa saattaa asioita EKP:n neuvoston tietoon.

T2S-ohjelmajohtokunnan puheenjohtaja toimii T2S-neuvonantoryhmän puheenjohtajana. T2S-neuvonantoryhmän kokoonpanosta ja mandaatista säädetään näiden suuntaviivojen liitteessä.

Neuvonantoryhmä suorittaa tehtävänsä EKP:n neuvoston hyväksymän työjärjestyksen mukaisesti.

2.   Arvopaperikeskusten yhteysryhmä toimii yhteydenpito- ja vuorovaikutuskanavana suhteessa arvopaperikeskuksiin. Sen tehtävänä on edistää yhtäältä eurojärjestelmän ja toisaalta niiden arvopaperikeskusten, jotka haluavat osallistua T2S:ään, välisen puitesopimuksen valmistelua ja neuvottelua. Arvopaperikeskusten yhteysryhmän puheenjohtajana toimii T2S-ohjelmajohtokunnan puheenjohtaja. Arvopaperikeskusten yhteysryhmän kokoonpanosta ja mandaatista säädetään näiden suuntaviivojen liitteessä.

3.   Kansalliset käyttäjäryhmät ovat yhteydenpito- ja vuorovaikutuskanavia suhteessa kansallisilla markkinoilla toimiviin tahoihin, jotka tarjoavat tai käyttävät arvopaperitapahtumien katteensiirtoon liittyviä palveluja; käyttäjäryhmien tehtävänä on tukea T2S:n kehittämistä ja toimeenpanoa sekä arvioida T2S:n vaikutuksia kansallisiin markkinoihin. Kukin kansallinen keskuspankki toimii maansa kansallisen käyttäjäryhmän puheenjohtajana. Kansallisten käyttäjäryhmien kokoonpanosta ja mandaatista säädetään näiden suuntaviivojen liitteessä.

8 artikla

Hyvä hallinto

1.   Jotta vältettäisiin eurojärjestelmän sääntelytehtävien hoitamisesta ja T2S-palvelujen tarjoamisesta aiheutuvat eturistiriidat, eurojärjestelmän keskuspankkien on varmistettava, että

| a) | T2S-ohjelmajohtokunnan jäsenet eivät osallistu millään tavalla keskuspankkinsa T2S:ään liittyviin yleisvalvontatoimiin, siten kuin EKP:n johtokunnan hyväksymässä T2S-ohjelmajohtokunnan työjärjestyksessä määritellään. He eivät saa olla maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitean, tietotekniikkakomitean eivätkä eurojärjestelmän tietotekniikan ohjauskomitean jäseniä; |
| --- | --- |

a)

T2S-ohjelmajohtokunnan jäsenet eivät osallistu millään tavalla keskuspankkinsa T2S:ään liittyviin yleisvalvontatoimiin, siten kuin EKP:n johtokunnan hyväksymässä T2S-ohjelmajohtokunnan työjärjestyksessä määritellään. He eivät saa olla maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitean, tietotekniikkakomitean eivätkä eurojärjestelmän tietotekniikan ohjauskomitean jäseniä;

| b) | T2S:n yleisvalvonta ja operointi on erotettu toisistaan. |
| --- | --- |

b)

T2S:n yleisvalvonta ja operointi on erotettu toisistaan.

2.   T2S-ohjelmajohtokuntaan sovelletaan näissä suuntaviivoissa säädettyjä raportointivelvoitteita sekä valvontaa ja tarkastusta koskevia sääntöjä. T2S:n kehittämisen, operoinnin ja kulujen tarkastus pannaan vireille ja suoritetaan niiden periaatteiden ja järjestelyjen mukaisesti, jotka on määritetty EKP:n neuvoston antamissa EKPJ:n sisäisen tarkastuksen periaatteissa, sellaisina kuin ne ovat voimassa kunkin tarkastuksen tapahtuessa.

9 artikla

Yhteistyö ja tiedottaminen

1.   4CB-ryhmä ja T2S-ohjelmajohtokunta tekevät yhteistyötä ja vaihtavat tietoja keskenään sekä tarjoavat toisilleen teknistä ja muuta tukea T2S-ohjelman kehittämisen aikana.

2.   4CB-ryhmä ja muut eurojärjestelmän keskuspankit sekä T2S-ohjelmajohtokunta ilmoittavat toisilleen välittömästi kaikista seikoista, jotka voivat vaikuttaa merkittävästi T2S:n kehittämiseen tai toteuttamiseen, sekä pyrkivät pienentämään kaikkia näihin seikkoihin liittyviä riskejä.

3.   T2S-ohjelmajohtokunta raportoi EKP:n neuvostolle neljännesvuosittain T2S-ohjelman kehityksestä. Raporttiluonnokset toimitetaan maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitealle ja eurojärjestelmän tietotekniikan ohjauskomitealle kommentteja varten, ennen kuin raportti toimitetaan EKP:n johtokunnan kautta EKP:n neuvostolle.

4.   T2S-ohjelmajohtokunta toimittaa kokoustensa esityslistat, tiivistelmät ja muun asiaan kuuluvan aineiston maksu- ja selvitysjärjestelmäkomitean jäsenille, jotta heillä on tarvittaessa mahdollisuus antaa palautetta.

5.   T2S-ohjelmajohtokunta voi tarvittaessa pyytää lausuntoa toimivaltaiselta EKPJ:n komitealta; toimivaltaiset EKPJ:n komiteat voivat myös tarvittaessa pyytää T2S-ohjelmajohtokunnalta lausuntoa.

6.   4CB-ryhmä toimittaa T2S-ohjelmajohtokunnalle säännöllisesti T2S-ohjelmaa koskevia raportteja.

7.   T2S-ohjelmajohtokunnan ja 4CB-ryhmän raportointivelvollisuuksien tarkka sisältö ja raportointimenettelyt esitetään yksityiskohtaisesti tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa.

III   JAKSO

RAHOITUS

10 artikla

Hinnoitteluperiaatteet

1.   T2S:n hinnoittelua ohjaavien perusperiaatteiden mukaan toiminnalla ei tavoitella voittoa, kulut on katettava täysin ja arvopaperikeskuksia on kohdeltava tasapuolisesti.

2.   T2S-ohjelmajohtokunta tekee kuuden kuukauden kuluessa näiden suuntaviivojen hyväksymisestä EKP:n neuvostolle T2S-palvelujen hinnoitteluperiaatteita koskevan esityksen, joka sisältää yleiset menettelytavat ja selvityksen siitä, miten T2S on saavuttanut tavoitteet toimia voittoa tavoittelematta ja kulut täysin kattaen, sekä arvion niistä taloudellisista riskeistä, joille eurojärjestelmä voi altistua. Hinnoitteluperiaatteista keskustellaan arvopaperikeskusten ja käyttäjien kanssa, ennen kuin esitys toimitetaan EKP:n neuvostolle.

11 artikla

Kustannustenjako- ja kirjanpitoperiaatteet

1.   T2S:ään sovelletaan eurojärjestelmän yleisiä kustannustenjakoperiaatteita sekä kirjanpitoa ja tilinpäätöstietojen antamista koskevista oikeussäännöistä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä 10 päivänä marraskuuta 2006 annettuja suuntaviivoja EKP/2006/16 (2), ellei EKP:n neuvosto päätä toisin.

2.   T2S-ohjelmajohtokunta ottaa hyvin aikaisessa vaiheessa EKPJ:n/eurojärjestelmän asianosaiset komiteat mukaan arvioitaessa,

| a) | onko eurojärjestelmän yleisiä kustannustenjakoperiaatteita sovellettu oikein T2S:n kustannustenjaon ja vuosittaisten kulujen laskennan yhteydessä ja |
| --- | --- |

a)

onko eurojärjestelmän yleisiä kustannustenjakoperiaatteita sovellettu oikein T2S:n kustannustenjaon ja vuosittaisten kulujen laskennan yhteydessä ja

| b) | ovatko EKP ja 4CB-ryhmä soveltaneet asianmukaisesti suuntaviivoja EKP/2006/16 T2S:n kustannusten ja saamisten kirjaamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

ovatko EKP ja 4CB-ryhmä soveltaneet asianmukaisesti suuntaviivoja EKP/2006/16 T2S:n kustannusten ja saamisten kirjaamisen yhteydessä.

12 artikla

Rahoitusjärjestelyt

1.   T2S-ohjelmajohtokunta toimittaa EKP:n neuvostolle T2S:n rahoitusratkaisua koskevan ehdotuksen, joka sisältää T2S-hankkeen kustannukset eli 4CB-ryhmälle ja EKP:lle aiheutuvat kustannukset T2S:n kehittämisestä, ylläpitämisestä ja operoimisesta.

2.   Ehdotus sisältää myös:

| a) | tarjouksen tyypin; |
| --- | --- |

a)

tarjouksen tyypin;

| b) | maksuaikataulun; |
| --- | --- |

b)

maksuaikataulun;

| c) | tiedon ajanjaksosta, jota ehdotus koskee; |
| --- | --- |

c)

tiedon ajanjaksosta, jota ehdotus koskee;

| d) | kustannustenjakoperiaatteet ja |
| --- | --- |

d)

kustannustenjakoperiaatteet ja

| e) | pääomakustannukset. |
| --- | --- |

e)

pääomakustannukset.

3.   EKP:n neuvosto päättää rahoitusjärjestelyistä.

13 artikla

Maksut

1.   T2S-hanketiliä pidetään EKP:ssä eurojärjestelmän puolesta. T2S-hanketili ei ole budjetin luonteinen, vaan sitä käytetään kaikkien T2S-hankkeen kustannuksiin liittyvien ennakkomaksujen, maksuerien ja korvausten sekä T2S:n käyttömaksujen keräämistä ja jakamista varten.

2.   T2S-ohjelmajohtokunta hallinnoi T2S-hanketiliä eurojärjestelmän puolesta. Edellyttäen, että 4CB-ryhmän tuotokset on vahvistettu ja hyväksytty, T2S-ohjelmajohtokunta hyväksyy kunkin 4CB-ryhmälle suoritettavan maksuerän EKP:n neuvoston hyväksymän maksuaikataulun mukaisesti ja tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa määritellyllä tavalla.

14 artikla

Eurojärjestelmän oikeudet T2S:ään

1.   Eurojärjestelmällä on T2S-liiketoimintasovelluksen täysi omistusoikeus.

2.   Tämän vuoksi 4CB-ryhmä luovuttaa eurojärjestelmälle tarvittavat immateriaalioikeuksia koskevat lisenssit, jotta eurojärjestelmä voi tarjota arvopaperikeskuksille kaikkia T2S-palveluja tasapuolisesti sekä soveltuvien sääntöjen ja yhteisten palvelutasojen mukaisesti. 4CB-ryhmä korvaa eurojärjestelmälle kaikki kolmansien osapuolten esittämät, näiden immateriaalioikeuksien rikkomiseen liittyvät vaateet.

3.   Eurojärjestelmän oikeuksista T2S:ään sovitaan yksityiskohtaisesti 4CB-ryhmän ja T2S-ohjelmajohtokunnan välillä tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa. Niiden viranomaisten oikeudet, jotka ovat allekirjoittaneet 18 artiklassa tarkoitetun valuutan osallistumissopimuksen, määritellään kyseisessä sopimuksessa.

IV   JAKSO

ARVOPAPERIKESKUKSET

15 artikla

Arvopaperikeskusten järjestelmäänpääsyehdot

1.   Arvopaperikeskus hyväksytään T2S-palvelun käyttäjäksi edellyttäen, että

| a) | arvopaperikeskus on ilmoitettu Euroopan komissiolle selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY (3) 10 artiklan mukaisesti tai, jos kyseessä on Euroopan talousalueen (ETA) ulkopuoliselta lainkäyttöalueelta oleva arvopaperikeskus, että se toimii Euroopan unionissa voimassa olevaa lainsäädäntöä vastaavien säännösten alaisena; |
| --- | --- |

a)

arvopaperikeskus on ilmoitettu Euroopan komissiolle selvityksen lopullisuudesta maksujärjestelmissä ja arvopaperien selvitysjärjestelmissä 19 päivänä toukokuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/26/EY (3) 10 artiklan mukaisesti tai, jos kyseessä on Euroopan talousalueen (ETA) ulkopuoliselta lainkäyttöalueelta oleva arvopaperikeskus, että se toimii Euroopan unionissa voimassa olevaa lainsäädäntöä vastaavien säännösten alaisena;

| b) | toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet arvopaperikeskuksesta myönteisen arvion suhteessa arvopaperien selvitysjärjestelmille annettuihin Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean ja EKPJ:n suosituksiin; |
| --- | --- |

b)

toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet arvopaperikeskuksesta myönteisen arvion suhteessa arvopaperien selvitysjärjestelmille annettuihin Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitean ja EKPJ:n suosituksiin;

| c) | arvopaperikeskus antaa kaikki arvopaperit (ISIN-tunnisteet), joiden osalta se toimii liikkeeseenlaskevana arvopaperikeskuksena (tai teknisenä liikkeeseenlaskevana arvopaperikeskuksena), pyynnöstä muiden T2S:ään liittyneiden arvopaperikeskusten saataville; |
| --- | --- |

c)

arvopaperikeskus antaa kaikki arvopaperit (ISIN-tunnisteet), joiden osalta se toimii liikkeeseenlaskevana arvopaperikeskuksena (tai teknisenä liikkeeseenlaskevana arvopaperikeskuksena), pyynnöstä muiden T2S:ään liittyneiden arvopaperikeskusten saataville;

| d) | arvopaperikeskus sitoutuu tarjoamaan muille T2S:ään liittyneille arvopaperikeskuksille perustason säilytyspalveluja syrjimättömyyden periaatetta noudattaen; |
| --- | --- |

d)

arvopaperikeskus sitoutuu tarjoamaan muille T2S:ään liittyneille arvopaperikeskuksille perustason säilytyspalveluja syrjimättömyyden periaatetta noudattaen;

| e) | arvopaperikeskus sitoutuu muihin T2S:ään liittyneisiin arvopaperikeskuksiin nähden hoitamaan T2S:ssä katteensiirrot keskuspankkirahassa, jos kyseinen valuutta on käytettävissä T2S:ssä. |
| --- | --- |

e)

arvopaperikeskus sitoutuu muihin T2S:ään liittyneisiin arvopaperikeskuksiin nähden hoitamaan T2S:ssä katteensiirrot keskuspankkirahassa, jos kyseinen valuutta on käytettävissä T2S:ssä.

2.   Arvopaperikeskusten järjestelmäänpääsyehtoja koskevat säännöt pannaan täytäntöön eurojärjestelmän keskuspankkien ja arvopaperikeskusten välisin sopimusjärjestelyin.

3.   EKP ylläpitää verkkosivuillaan listaa arvopaperikeskuksista, joille on annettu lupa hoitaa katteensiirtoja T2S:ssä.

16 artikla

Sopimussuhteet arvopaperikeskuksiin

1.   Eurojärjestelmän keskuspankkien ja arvopaperikeskusten välisten sopimusten, mukaan lukien palvelutasosopimukset, on oltava täysin yhdenmukaistettuja.

2.   T2S-ohjelmajohtokunta ja eurojärjestelmän keskuspankit neuvottelevat yhdessä arvopaperikeskusten kanssa solmittavat sopimukset.

3.   EKP:n neuvosto hyväksyy arvopaperikeskusten kanssa tehtävät sopimukset, minkä jälkeen se eurojärjestelmän keskuspankki, jonka sijaintimaassa arvopaperikeskuksen yhtiöoikeudellinen kotipaikka on, tai EKP, kun kyseessä on euroalueen ulkopuolella sijaitseva arvopaperikeskus, allekirjoittaa sopimuksen kaikkien eurojärjestelmän keskuspankkien nimissä ja puolesta. Irlannin kohdalla sopimuksen allekirjoittaa se eurojärjestelmän keskuspankki, jonka sijaintijäsenvaltio on ilmoittanut arvopaperien selvitysjärjestelmän Euroopan komissiolle direktiivin 98/26/EY 10 artiklan mukaisesti.

17 artikla

Lainsäädännöllisten vaatimusten noudattaminen

1.   T2S-ohjelmajohtokunta pyrkii tukemaan arvopaperikeskuksia sovellettavien lakien, muiden säännösten sekä valvontaan liittyvien vaatimusten noudattamisessa.

2.   T2S-ohjelmajohtokunta harkitsee, onko EKP:n tarpeen antaa suosituksia lainsäädännöllisten muutosten edistämiseksi, jotta arvopaperikeskuksille voidaan turvata yhdenvertainen pääsyoikeus T2S-palveluihin, sekä tekee EKP:n neuvostolle asiaa koskevia esityksiä.

V   JAKSO

MUUT VALUUTAT KUIN EURO

18 artikla

T2S:ään liittämisen ehdot

1.   Muu ETA-valtion valuutta kuin euro voidaan liittää T2S:ään edellyttäen, että euroalueen ulkopuolinen keskuspankki, muu keskuspankki tai muu valuutasta vastuussa oleva viranomainen tekee valuutan osallistumissopimuksen eurojärjestelmän kanssa ja EKP:n neuvosto on hyväksynyt valuutan liittämiskelpoiseksi.

2.   ETA:n ulkopuolisen valtion valuutta voidaan liittää T2S-järjestelmään edellyttäen, että EKP:n neuvosto on hyväksynyt valuutan liittämiskelpoiseksi ja seuraavat ehdot täyttyvät:

| a) | kyseisessä valuutassa tehtävään katteensiirtoon sovellettava lainsäädäntö, muut säännökset ja valvonta tuottavat olennaisilta osin unionissa voimassa olevan sääntelyn ja valvonnan tuottamaa oikeusvarmuutta vastaavan tai sitä paremman oikeusvarmuuden; |
| --- | --- |

a)

kyseisessä valuutassa tehtävään katteensiirtoon sovellettava lainsäädäntö, muut säännökset ja valvonta tuottavat olennaisilta osin unionissa voimassa olevan sääntelyn ja valvonnan tuottamaa oikeusvarmuutta vastaavan tai sitä paremman oikeusvarmuuden;

| b) | kyseisen valuutan liittämisellä T2S:ään olisi myönteinen vaikutus T2S:n toimintaan osana markkinoita arvopaperitapahtumien katteensiirron alalla Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

b)

kyseisen valuutan liittämisellä T2S:ään olisi myönteinen vaikutus T2S:n toimintaan osana markkinoita arvopaperitapahtumien katteensiirron alalla Euroopan unionissa;

| c) | muu keskuspankki tai kyseisestä valuutasta vastuussa oleva viranomainen tekee eurojärjestelmän kanssa molempia osapuolia tyydyttävän valuutan osallistumissopimuksen. |
| --- | --- |

c)

muu keskuspankki tai kyseisestä valuutasta vastuussa oleva viranomainen tekee eurojärjestelmän kanssa molempia osapuolia tyydyttävän valuutan osallistumissopimuksen.

3.   T2S-ohjelmajohtokunnan mandaatin mukaisesti euroalueen ulkopuoliset keskuspankit voivat olla edustettuina T2S-ohjelmajohtokunnassa.

VI   JAKSO

T2S-OHJELMAN KEHITTÄMINEN

19 artikla

T2S-ohjelmaa koskeva suunnitelma

1.   T2S-ohjelmajohtokunta tekee EKP:n neuvostolle näiden suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen käyttäjävaatimusten perusteella esityksen T2S-ohjelmaa koskevaksi suunnitelmaksi, johon sisältyy jäsennetty luettelo T2S-ohjelmaan liittyvistä toimituksista ja tuotoksista sekä tiedot niiden keskinäisistä riippuvuuksista ja aiotuista alkamis- ja päättymispäivämääristä.

2.   EKP:n neuvosto arvioi, vahvistaa ja hyväksyy T2S-ohjelmaa koskevan suunnitelman T2S-ohjelmajohtokunnan esityksen perusteella.

3.   T2S-ohjelmajohtokunta laatii T2S-ohjelmaa koskevan suunnitelman perusteella yksityiskohtaisen aikataulun, jossa eritellään T2S-ohjelman eri vaiheet. Aikataulu julkaistaan ja annetaan tiedoksi T2S:n sidosryhmille.

4.   Jos ilmenee vakava riski, että jokin T2S-ohjelman vaihe jää toteutumatta, T2S-ohjelmajohtokunta ilmoittaa tästä viipymättä EKP:n neuvostolle ja tekee esityksen toimenpiteistä, joilla pyritään pienentämään viipeitä T2S-ohjelman toteutuksessa.

VII   JAKSO

LOPPUMÄÄRÄYKSET

20 artikla

Tasojen 2 ja 3 välinen sopimus

1.   4CB-ryhmän, T2S-ohjelmajohtokunnan ja eurojärjestelmän keskuspankkien tehtävät ja vastuu määritellään yksityiskohtaisemmin tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa näiden suuntaviivojen mukaisesti.

2.   Ehdotus tasojen 2 ja 3 väliseksi sopimukseksi toimitetaan EKP:n neuvoston hyväksyttäväksi, minkä jälkeen eurojärjestelmä ja 4CB-ryhmä allekirjoittavat sopimuksen.

21 artikla

Riitojen ratkaisu

1.   Jos jotakin näissä suuntaviivoissa säädettyä asiaa koskevaa riitaa ei voida ratkaista asianosaisten osapuolten välisellä sopimuksella, kukin asianosaisista osapuolista voi saattaa asian EKP:n neuvoston päätettäväksi.

2.   Tasojen 2 ja 3 välisessä sopimuksessa on määrättävä, että T2S-ohjelmajohtokunta tai 4CB-ryhmän jäsenet voivat saattaa sopimukseen liittyvät riitaisuudet EKP:n neuvoston ratkaistaviksi.

22 artikla

Voimaantulo

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan 1 päivänä toukokuuta 2010.

23 artikla

Osoitus ja täytäntöönpanotoimenpiteet

Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin eurojärjestelmän keskuspankkeihin.

Annettu Frankfurt am Mainissa 21 päivänä huhtikuuta 2010.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EUVL L 102, 22.4.2009, s. 12.

1

(2)  EUVL L 348, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45.

3

---

LIITE

T2S-NEUVONANTORYHMÄ

Tehtävä ja kokoonpano

1.   Tehtävä ja toimivaltuudet

TARGET2-Securities-neuvonantoryhmälle (jäljempänä ’neuvonantoryhmä’) kuuluvat seuraavat tehtävät:

| a) | tukea eurojärjestelmää arvioitaessa, vastaavatko yleiset määrittelyt (General Specifications, GS) ja käyttäjän yksityiskohtaiset toimintomäärittelyt (User Detailed Functional Specifications, UDFS) käyttäjävaatimuksia (User Requirements Document, URD); |
| --- | --- |

a)

tukea eurojärjestelmää arvioitaessa, vastaavatko yleiset määrittelyt (General Specifications, GS) ja käyttäjän yksityiskohtaiset toimintomäärittelyt (User Detailed Functional Specifications, UDFS) käyttäjävaatimuksia (User Requirements Document, URD);

| b) | tukea eurojärjestelmää arvioitaessa käyttäjävaatimusten muuttamiseen liittyviä pyyntöjä; |
| --- | --- |

b)

tukea eurojärjestelmää arvioitaessa käyttäjävaatimusten muuttamiseen liittyviä pyyntöjä;

| c) | antaa neuvoja yleisten määrittelyjen ja käyttäjän yksityiskohtaisten toimintomäärittelyjen oikeudellisen perustan tarkentamiseksi; |
| --- | --- |

c)

antaa neuvoja yleisten määrittelyjen ja käyttäjän yksityiskohtaisten toimintomäärittelyjen oikeudellisen perustan tarkentamiseksi;

| d) | tukea eurojärjestelmää hinnoitteluperiaatteita tarkennettaessa; |
| --- | --- |

d)

tukea eurojärjestelmää hinnoitteluperiaatteita tarkennettaessa;

| e) | jatkaa yhtenäistämistyötä T2S:ään liittyvän arvopaperitapahtumien katteensiirron alalla; |
| --- | --- |

e)

jatkaa yhtenäistämistyötä T2S:ään liittyvän arvopaperitapahtumien katteensiirron alalla;

| f) | tukea markkinoiden täytäntöönpanotoimia; |
| --- | --- |

f)

tukea markkinoiden täytäntöönpanotoimia;

| g) | neuvoa sekä antaa täytäntöönpanoon liittyvää tukea niiden sopimusten ja menettelytapojen osalta, joilla pyritään toimivan ja kustannustehokkaan kaupankäynnin jälkeisen T2S-ympäristön toteuttamiseen T2S:n ja arvopaperikeskusten kesken, ja siten rohkaista arvopaperikeskuksia ja markkinatoimijoita siirtämään katteita ja arvopaperitapahtumien katteensiirtoon liittyvää toimintaa T2S:ään; |
| --- | --- |

g)

neuvoa sekä antaa täytäntöönpanoon liittyvää tukea niiden sopimusten ja menettelytapojen osalta, joilla pyritään toimivan ja kustannustehokkaan kaupankäynnin jälkeisen T2S-ympäristön toteuttamiseen T2S:n ja arvopaperikeskusten kesken, ja siten rohkaista arvopaperikeskuksia ja markkinatoimijoita siirtämään katteita ja arvopaperitapahtumien katteensiirtoon liittyvää toimintaa T2S:ään;

| h) | T2S:ään siirtymistä ja sen vaiheita koskeva neuvonta. |
| --- | --- |

h)

T2S:ään siirtymistä ja sen vaiheita koskeva neuvonta.

2.   Kokoonpano

| 2.1 | Neuvonantoryhmän muodostavat puheenjohtaja, sihteeri, täysivaltaiset jäsenet ja tarkkailijat. |
| --- | --- |

2.1

Neuvonantoryhmän muodostavat puheenjohtaja, sihteeri, täysivaltaiset jäsenet ja tarkkailijat.

| 2.2 | Tarvittaessa puheenjohtaja voi harkintansa mukaan kutsua muita asiantuntijoita neuvonantoryhmän yksittäisiin kokouksiin ja ilmoittaa asiasta neuvonantoryhmälle. |
| --- | --- |

2.2

Tarvittaessa puheenjohtaja voi harkintansa mukaan kutsua muita asiantuntijoita neuvonantoryhmän yksittäisiin kokouksiin ja ilmoittaa asiasta neuvonantoryhmälle.

3.   Täysivaltaiset jäsenet

| 3.1 | Täysivaltaisilla jäsenillä on oikeus osallistua neuvonantoryhmän päätöksentekoon. |
| --- | --- |

3.1

Täysivaltaisilla jäsenillä on oikeus osallistua neuvonantoryhmän päätöksentekoon.

| 3.2 | Kullekin ryhmälle, jolla on 3.3 kohdan mukaan oikeus täyteen jäsenyyteen, osoitetaan sama lukumäärä täysivaltaisia jäseniä. Kussakin muussa sidosryhmässä on yhtä monta täysivaltaista jäsentä kuin keskuspankkien sidosryhmässä. |
| --- | --- |

3.2

Kullekin ryhmälle, jolla on 3.3 kohdan mukaan oikeus täyteen jäsenyyteen, osoitetaan sama lukumäärä täysivaltaisia jäseniä. Kussakin muussa sidosryhmässä on yhtä monta täysivaltaista jäsentä kuin keskuspankkien sidosryhmässä.

| 3.3 | Neuvonantoryhmän täysivaltaisia jäseniä ovat seuraavien ryhmien edustajat:






  a) | Keskuspankit – EKP:tä ja kutakin euroalueen kansallista keskuspankkia edustaa yksi täysivaltainen jäsen. Kun jäsenvaltio on ottanut euron käyttöön, kyseisen maan kansallisen keskuspankin edustaja osallistuu neuvonantoryhmään täysivaltaisena jäsenenä euroalueeseen liittymisen päivästä lukien. Euroalueen ulkopuolista keskuspankkia, joka on päättänyt liittää valuuttansa T2S:ään, edustaa myös yksi täysivaltainen jäsen kyseisen päätöksen tekopäivästä lukien. Euroopan komissio julkisena viranomaisena on täysivaltainen jäsen, ja se luetaan keskuspankkien ryhmän jäseneksi. |
| --- | --- | --- |

3.3

Neuvonantoryhmän täysivaltaisia jäseniä ovat seuraavien ryhmien edustajat:

a)

Keskuspankit – EKP:tä ja kutakin euroalueen kansallista keskuspankkia edustaa yksi täysivaltainen jäsen. Kun jäsenvaltio on ottanut euron käyttöön, kyseisen maan kansallisen keskuspankin edustaja osallistuu neuvonantoryhmään täysivaltaisena jäsenenä euroalueeseen liittymisen päivästä lukien. Euroalueen ulkopuolista keskuspankkia, joka on päättänyt liittää valuuttansa T2S:ään, edustaa myös yksi täysivaltainen jäsen kyseisen päätöksen tekopäivästä lukien. Euroopan komissio julkisena viranomaisena on täysivaltainen jäsen, ja se luetaan keskuspankkien ryhmän jäseneksi.

| b) | Arvopaperikeskukset – tapauksesta riippuen usean arvopaperikeskuksen muodostamat arvopaperikeskusten ryhmät tai yksittäiset arvopaperikeskukset, jotka tekevät euromääräisten arvopaperitapahtumien ja/tai muun kansallisen valuutan kuin euron määräisten arvopaperitapahtumien katteensiirtoja, ovat neuvonantoryhmän täysivaltaisia jäseniä ja voivat nimetä ryhmään yhden edustajan, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät.






  — | arvopaperikeskus tai ryhmä on ilmaissut tukensa T2S:lle; |
| --- | --- | --- |

b)

Arvopaperikeskukset – tapauksesta riippuen usean arvopaperikeskuksen muodostamat arvopaperikeskusten ryhmät tai yksittäiset arvopaperikeskukset, jotka tekevät euromääräisten arvopaperitapahtumien ja/tai muun kansallisen valuutan kuin euron määräisten arvopaperitapahtumien katteensiirtoja, ovat neuvonantoryhmän täysivaltaisia jäseniä ja voivat nimetä ryhmään yhden edustajan, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät.

—

arvopaperikeskus tai ryhmä on ilmaissut tukensa T2S:lle;

| — | arvopaperikeskus tai ryhmä on halukas solmimaan sopimuksen eurojärjestelmän kanssa; |
| --- | --- |

—

arvopaperikeskus tai ryhmä on halukas solmimaan sopimuksen eurojärjestelmän kanssa;

| — | arvopaperikeskus tai ryhmä on ilmaissut aikovansa käyttää T2S:ää, kun se on toiminnassa. |
| --- | --- |

—

arvopaperikeskus tai ryhmä on ilmaissut aikovansa käyttää T2S:ää, kun se on toiminnassa.

Arvopaperikeskusten edustajien lukumäärä on 3.2 kohdan ja 3.3 kohdan a alakohdan mukaan sama kuin keskuspankkien edustajien lukumäärä. Suurilla arvopaperikeskusten ryhmillä ja suurilla arvopaperikeskuksilla on siten useampia edustajia niiden katteensiirron volyymista riippuen. Lisäedustajien lukumäärän määrittävät neuvonantoryhmässä edustettuina olevat arvopaperikeskukset ja neuvonantoryhmän puheenjohtaja d’Hondt’n suhteellista edustusta koskevan menetelmän mukaisesti.

| c) | Käyttäjät – nimityskomitea valitsee jäsenet käyttäjien yhteisön keskuudesta sihteeristön vastaanottamien hakemusten perusteella seuraavien etukäteen määriteltyjen osuuksien mukaisesti:






  — | vähintään seitsemän täysivaltaista jäsentä sellaisten suurimpien liikepankkien edustajina, jotka harjoittavat arvopaperiliiketoimintaa T2S:ään liitetyissä valuutoissa, riippumatta kyseisten pankkien kotipaikasta; |
| --- | --- | --- |

c)

Käyttäjät – nimityskomitea valitsee jäsenet käyttäjien yhteisön keskuudesta sihteeristön vastaanottamien hakemusten perusteella seuraavien etukäteen määriteltyjen osuuksien mukaisesti:

—

vähintään seitsemän täysivaltaista jäsentä sellaisten suurimpien liikepankkien edustajina, jotka harjoittavat arvopaperiliiketoimintaa T2S:ään liitetyissä valuutoissa, riippumatta kyseisten pankkien kotipaikasta;

| — | vähintään kaksi täysivaltaista jäsentä kansainvälisten investointipankkien edustajina; |
| --- | --- |

—

vähintään kaksi täysivaltaista jäsentä kansainvälisten investointipankkien edustajina;

| — | vähintään kaksi täysivaltaista jäsentä sellaisten pankkien edustajina, jotka toimivat arvopaperitapahtumien katteensiirron alalla ja tarjoavat palveluja paikallisille asiakkailleen; |
| --- | --- |

—

vähintään kaksi täysivaltaista jäsentä sellaisten pankkien edustajina, jotka toimivat arvopaperitapahtumien katteensiirron alalla ja tarjoavat palveluja paikallisille asiakkailleen;

| — | vähintään yksi täysivaltainen jäsen keskusvastapuolen edustajana. |
| --- | --- |

—

vähintään yksi täysivaltainen jäsen keskusvastapuolen edustajana.

4.   Tarkkailijat

| 4.1 | Tarkkailijoilla on oikeus osallistua neuvonantoryhmän kokouksiin, mutta heillä ei ole oikeutta osallistua sen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

4.1

Tarkkailijoilla on oikeus osallistua neuvonantoryhmän kokouksiin, mutta heillä ei ole oikeutta osallistua sen päätöksentekoon.

| 4.2 | Yksi edustaja kustakin seuraavasta ryhmästä tai organisaatiosta voi olla neuvonantoryhmän tarkkailijajäsen:






  a) | Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (Committee of European Securities Regulators); |
| --- | --- | --- |

4.2

Yksi edustaja kustakin seuraavasta ryhmästä tai organisaatiosta voi olla neuvonantoryhmän tarkkailijajäsen:

a)

Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (Committee of European Securities Regulators);

| b) | Euroopan pankkiyhdistysten liitto (European Banking Federation); |
| --- | --- |

b)

Euroopan pankkiyhdistysten liitto (European Banking Federation);

| c) | Euroopan säästöpankkiryhmä (European Savings Bank Group); |
| --- | --- |

c)

Euroopan säästöpankkiryhmä (European Savings Bank Group);

| d) | Euroopan osuuspankkien järjestö (European Association for Co-operative Banks); |
| --- | --- |

d)

Euroopan osuuspankkien järjestö (European Association for Co-operative Banks);

| e) | Euroopan arvopaperipalvelufoorumi (European Securities Services Forum); |
| --- | --- |

e)

Euroopan arvopaperipalvelufoorumi (European Securities Services Forum);

| f) | Euroopan arvopaperipörssien järjestö (Federation of European Securities Exchanges); |
| --- | --- |

f)

Euroopan arvopaperipörssien järjestö (Federation of European Securities Exchanges);

| g) | T2S:ää tukevat arvopaperikeskukset, jotka toimivat kansallisen keskuspankin yhteydessä; |
| --- | --- |

g)

T2S:ää tukevat arvopaperikeskukset, jotka toimivat kansallisen keskuspankin yhteydessä;

| h) | neuvonantoryhmän alaryhmien puheenjohtajat. |
| --- | --- |

h)

neuvonantoryhmän alaryhmien puheenjohtajat.

| 4.3 | Ne eurojärjestelmän keskuspankit, jotka kehittävät T2S-alustan ja operoivat sitä (4CB-ryhmä), voivat nimittää kullekin keskuspankille yhden edustajan, joka osallistuu neuvonantoryhmän kokouksiin tarkkailijana. Nämä edustajat esittävät neuvonantoryhmälle yhtenäisen näkemyksensä. |
| --- | --- |

4.3

Ne eurojärjestelmän keskuspankit, jotka kehittävät T2S-alustan ja operoivat sitä (4CB-ryhmä), voivat nimittää kullekin keskuspankille yhden edustajan, joka osallistuu neuvonantoryhmän kokouksiin tarkkailijana. Nämä edustajat esittävät neuvonantoryhmälle yhtenäisen näkemyksensä.

5.   Nimitysmenettely

| 5.1 | Täysivaltaisiin jäseniin ja tarkkailijoihin sovelletaan seuraavaa nimitysmenettelyä:






  a) | Keskuspankin edustajan nimittää asianomaisen keskuspankin pääjohtaja keskuspankin perussäännön mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

5.1

Täysivaltaisiin jäseniin ja tarkkailijoihin sovelletaan seuraavaa nimitysmenettelyä:

a)

Keskuspankin edustajan nimittää asianomaisen keskuspankin pääjohtaja keskuspankin perussäännön mukaisesti.

| b) | Arvopaperikeskuksen edustajan nimittää asianomaisen arvopaperikeskuksen johtaja. |
| --- | --- |

b)

Arvopaperikeskuksen edustajan nimittää asianomaisen arvopaperikeskuksen johtaja.

| c) | Käyttäjien edustajan nimittävät asianomaiset organisaatiot henkilökohtaisten hakemusten perusteella. Nimityskomitea nimeää edustajat sovellettavien nimityskomitean menettelysääntöjen ja kriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Käyttäjien edustajan nimittävät asianomaiset organisaatiot henkilökohtaisten hakemusten perusteella. Nimityskomitea nimeää edustajat sovellettavien nimityskomitean menettelysääntöjen ja kriteerien mukaisesti.

| d) | Tarkkailijan nimeää asianomaisen ryhmän tai organisaation johtaja. |
| --- | --- |

d)

Tarkkailijan nimeää asianomaisen ryhmän tai organisaation johtaja.

| 5.2 | Kullakin ehdokkaalla on oltava tarvittava kokemus ja asiaankuuluva tekninen asiantuntemus. Nimittävillä organisaatioilla on velvollisuus varmistaa, että ehdokkaalla on riittävästi aikaa käytettävissään neuvonantoryhmän työskentelyyn osallistumista varten. |
| --- | --- |

5.2

Kullakin ehdokkaalla on oltava tarvittava kokemus ja asiaankuuluva tekninen asiantuntemus. Nimittävillä organisaatioilla on velvollisuus varmistaa, että ehdokkaalla on riittävästi aikaa käytettävissään neuvonantoryhmän työskentelyyn osallistumista varten.

| 5.3 | Nimitykset vahvistetaan kirjallisesti sihteerille. |
| --- | --- |

5.3

Nimitykset vahvistetaan kirjallisesti sihteerille.

6.   Osallistuminen

| 6.1 | Neuvonantoryhmän täysivaltaiset jäsenet ja tarkkailijat osallistuvat ryhmän toimintaan ainoastaan henkilökohtaisesti. Heidän osallistumisensa neuvonantoryhmän kokouksiin ilmentää hankkeeseen sitoutumista. |
| --- | --- |

6.1

Neuvonantoryhmän täysivaltaiset jäsenet ja tarkkailijat osallistuvat ryhmän toimintaan ainoastaan henkilökohtaisesti. Heidän osallistumisensa neuvonantoryhmän kokouksiin ilmentää hankkeeseen sitoutumista.

| 6.2 | Täysivaltaisilla jäsenillä ja tarkkailijoilla on oikeus nimittää varahenkilö (jolla on vastaava kokemus ja asiantuntemus), joka poikkeuksellisissa olosuhteissa osallistuu neuvonantoryhmän kokouksiin varsinaisen jäsenen tai tarkkailijan poissa ollessa ja joka voi esittää kannanottoja ja, mikäli kyseessä on täysivaltainen jäsen, äänestää hänen puolestaan valtakirjalla. Täysivaltaiset jäsenet ja tarkkailijat ilmoittavat asiasta sihteerille riittävän ajoissa etukäteen. |
| --- | --- |

6.2

Täysivaltaisilla jäsenillä ja tarkkailijoilla on oikeus nimittää varahenkilö (jolla on vastaava kokemus ja asiantuntemus), joka poikkeuksellisissa olosuhteissa osallistuu neuvonantoryhmän kokouksiin varsinaisen jäsenen tai tarkkailijan poissa ollessa ja joka voi esittää kannanottoja ja, mikäli kyseessä on täysivaltainen jäsen, äänestää hänen puolestaan valtakirjalla. Täysivaltaiset jäsenet ja tarkkailijat ilmoittavat asiasta sihteerille riittävän ajoissa etukäteen.

| 6.3 | Täysivaltaisen jäsenen tai tarkkailijan jäsenyys päättyy välittömästi, kun hän jättää toimensa edustamassaan yhteisössä. |
| --- | --- |

6.3

Täysivaltaisen jäsenen tai tarkkailijan jäsenyys päättyy välittömästi, kun hän jättää toimensa edustamassaan yhteisössä.

| 6.4 | Neuvonantoryhmän puheenjohtaja pyytää tapauksesta riippuen asianosaista nimittävää organisaatiota tai nimityskomiteaa nimittämään korvaavan jäsenen 5 kohdassa täsmennetyn sovellettavan nimitysmenettelyn mukaisesti aina, kun täysivaltainen jäsen tai tarkkailija eroaa tai hänen jäsenyytensä päättyy. |
| --- | --- |

6.4

Neuvonantoryhmän puheenjohtaja pyytää tapauksesta riippuen asianosaista nimittävää organisaatiota tai nimityskomiteaa nimittämään korvaavan jäsenen 5 kohdassa täsmennetyn sovellettavan nimitysmenettelyn mukaisesti aina, kun täysivaltainen jäsen tai tarkkailija eroaa tai hänen jäsenyytensä päättyy.

7.   Puheenjohtaja

| 7.1 | EKP:n neuvosto nimittää puheenjohtajan, jonka tulee olla EKP:ssä ylemmän esimiehen asemassa. Puheenjohtajalla on oikeus nimetä tilalleen sijainen poikkeustapauksissa. |
| --- | --- |

7.1

EKP:n neuvosto nimittää puheenjohtajan, jonka tulee olla EKP:ssä ylemmän esimiehen asemassa. Puheenjohtajalla on oikeus nimetä tilalleen sijainen poikkeustapauksissa.

| 7.2 | Puheenjohtaja vastaa neuvonantoryhmän kokousten järjestämisestä ja johtaa puhetta kokouksissa. Puheenjohtaja päättää kokouksen esityslistasta ottaen huomioon neuvonantoryhmän jäseniltä saamansa ehdotukset sekä päättää kokoukselle toimitettavista asiakirjoista. |
| --- | --- |

7.2

Puheenjohtaja vastaa neuvonantoryhmän kokousten järjestämisestä ja johtaa puhetta kokouksissa. Puheenjohtaja päättää kokouksen esityslistasta ottaen huomioon neuvonantoryhmän jäseniltä saamansa ehdotukset sekä päättää kokoukselle toimitettavista asiakirjoista.

| 7.3 | Puheenjohtaja päättää siitä, kuuluko tietty asia neuvonantoryhmän toimivaltaan (1.2 kohdan mukaisesti), ja ilmoittaa neuvonantoryhmälle päättäessään, että asia ei kuulu neuvonantoryhmän toimivaltaan. |
| --- | --- |

7.3

Puheenjohtaja päättää siitä, kuuluko tietty asia neuvonantoryhmän toimivaltaan (1.2 kohdan mukaisesti), ja ilmoittaa neuvonantoryhmälle päättäessään, että asia ei kuulu neuvonantoryhmän toimivaltaan.

| 7.4 | Puheenjohtaja huolehtii kaikista EKP:n neuvoston päätöksen mukaisesti hänelle osoitetuista tehtävistä sekä muista sellaisista tehtävistä, jotka neuvonantoryhmä on myöhemmin delegoinut hänelle. |
| --- | --- |

7.4

Puheenjohtaja huolehtii kaikista EKP:n neuvoston päätöksen mukaisesti hänelle osoitetuista tehtävistä sekä muista sellaisista tehtävistä, jotka neuvonantoryhmä on myöhemmin delegoinut hänelle.

| 7.5 | Puheenjohtaja nimittää neuvonantoryhmän yhteyteen perustettavien alaryhmien puheenjohtajat ja varsinaiset jäsenet. |
| --- | --- |

7.5

Puheenjohtaja nimittää neuvonantoryhmän yhteyteen perustettavien alaryhmien puheenjohtajat ja varsinaiset jäsenet.

| 7.6 | Puheenjohtaja on ainoa henkilö, joka edustaa neuvonantoryhmää suhteessa ulkopuolisiin. Neuvonantoryhmälle ilmoitetaan tarkoituksenmukaisella tavalla etukäteen merkittävistä tilaisuuksista, joissa puheenjohtaja esiintyy neuvonantoryhmän puolesta suhteessa ulkopuolisiin tahoihin. Neuvonantoryhmän julkilausumat ja muu ulkoinen viestintä saatetaan riittävän ajoissa etukäteen ryhmän tietoon. |
| --- | --- |

7.6

Puheenjohtaja on ainoa henkilö, joka edustaa neuvonantoryhmää suhteessa ulkopuolisiin. Neuvonantoryhmälle ilmoitetaan tarkoituksenmukaisella tavalla etukäteen merkittävistä tilaisuuksista, joissa puheenjohtaja esiintyy neuvonantoryhmän puolesta suhteessa ulkopuolisiin tahoihin. Neuvonantoryhmän julkilausumat ja muu ulkoinen viestintä saatetaan riittävän ajoissa etukäteen ryhmän tietoon.

8.   Sihteeristö

| 8.1 | Puheenjohtaja nimittää neuvonantoryhmän sihteerin, jonka tulee olla erittäin kokenut EKP:n työntekijä. Puheenjohtaja voi nimittää sihteerin tilalle sijaisen poikkeustapauksissa. |
| --- | --- |

8.1

Puheenjohtaja nimittää neuvonantoryhmän sihteerin, jonka tulee olla erittäin kokenut EKP:n työntekijä. Puheenjohtaja voi nimittää sihteerin tilalle sijaisen poikkeustapauksissa.

| 8.2 | EKP tarjoaa sihteerille toiminnallista ja sihteeristöpalveluihin liittyvää tukea. |
| --- | --- |

8.2

EKP tarjoaa sihteerille toiminnallista ja sihteeristöpalveluihin liittyvää tukea.

| 8.3 | Sihteeri toimii puheenjohtajan ohjeistuksen mukaisesti. Sihteerin tehtäviin kuuluu erityisesti:






  a) | puheenjohtajan tukeminen tälle kuuluvien tehtävien hoidossa; |
| --- | --- | --- |

8.3

Sihteeri toimii puheenjohtajan ohjeistuksen mukaisesti. Sihteerin tehtäviin kuuluu erityisesti:

a)

puheenjohtajan tukeminen tälle kuuluvien tehtävien hoidossa;

| b) | kokousten järjestäminen ja kokouksia koskevien yhteenvetojen valmistelu; |
| --- | --- |

b)

kokousten järjestäminen ja kokouksia koskevien yhteenvetojen valmistelu;

| c) | avustaminen asiakirjojen laadinnassa neuvonantoryhmän hyväksyttäviksi; |
| --- | --- |

c)

avustaminen asiakirjojen laadinnassa neuvonantoryhmän hyväksyttäviksi;

| d) | toimiminen koordinaattorina kuulemiseen liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

d)

toimiminen koordinaattorina kuulemiseen liittyvissä asioissa;

| e) | ulkoisen viestinnän järjestäminen neuvonantoryhmän ja muiden ryhmien työhön liittyvissä asioissa (kuten neuvonantoryhmän asiakirjojen julkaiseminen); |
| --- | --- |

e)

ulkoisen viestinnän järjestäminen neuvonantoryhmän ja muiden ryhmien työhön liittyvissä asioissa (kuten neuvonantoryhmän asiakirjojen julkaiseminen);

| f) | sellaisten muiden tehtävien hoitaminen, jotka kuuluvat sihteerille tämän työjärjestyksen nojalla tai jotka neuvonantoryhmä tai sen puheenjohtaja tälle osoittaa, tapauksesta riippuen. |
| --- | --- |

f)

sellaisten muiden tehtävien hoitaminen, jotka kuuluvat sihteerille tämän työjärjestyksen nojalla tai jotka neuvonantoryhmä tai sen puheenjohtaja tälle osoittaa, tapauksesta riippuen.

| 8.4 | Sihteeri on virkansa puolesta nimityskomitean jäsen. Hän voi myös osallistua neuvonantoryhmän alaryhmien toimintaan. |
| --- | --- |

8.4

Sihteeri on virkansa puolesta nimityskomitean jäsen. Hän voi myös osallistua neuvonantoryhmän alaryhmien toimintaan.

| 8.5 | Sihteerillä ei ole oikeutta osallistua neuvonantoryhmän päätöksentekoon. |
| --- | --- |

8.5

Sihteerillä ei ole oikeutta osallistua neuvonantoryhmän päätöksentekoon.

9.   Työskentelytavat

| 9.1 | Neuvonantoryhmä kokoontuu säännönmukaisesti neljännesvuosittain. Puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisiä kokouksia, joiden ajankohdasta ilmoitetaan riittävän ajoissa etukäteen neuvonantoryhmälle. Yleensä kokoukset pidetään EKP:n toimitiloissa. |
| --- | --- |

9.1

Neuvonantoryhmä kokoontuu säännönmukaisesti neljännesvuosittain. Puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisiä kokouksia, joiden ajankohdasta ilmoitetaan riittävän ajoissa etukäteen neuvonantoryhmälle. Yleensä kokoukset pidetään EKP:n toimitiloissa.

| 9.2 | Neuvonantoryhmän työkieli on englanti. |
| --- | --- |

9.2

Neuvonantoryhmän työkieli on englanti.

| 9.3 | Neuvonantoryhmän kokousten pääasiallisia tuloksia koskevat alustavat päätelmät julkaistaan EKP:n verkkosivuilla kolme työpäivää kokouksen jälkeen. Alustavat päätelmät julkaistaan puheenjohtajan vastuulla neuvonantoryhmän osallistumatta asiaan, ja päätelmiin lisätään merkintä asiakirjan luonteesta. Sihteeri laatii kunkin neuvonantoryhmän kokouksen jälkeen myös tehtävälistan, jossa luetellaan kokouksessa annetut tehtävät ja niiden määräajat. Sihteeri laatii neuvonantoryhmän kokousta koskevan yhteenvedon ja toimittaa sen neuvonantoryhmän jäsenille kokousta seuraavien kuuden työpäivän kuluessa. Neuvonantoryhmän jäsenten on toimitettava yhteenvetoluonnosta koskevat huomautuksensa kolmen työpäivän kuluessa. Lopullinen yhteenveto julkaistaan neuvonantoryhmän hyväksyttyä sen. Lopullinen yhteenveto korvaa puheenjohtajan alustavat päätelmät, jotka poistetaan verkkosivuilta, kun yhteenveto on julkaistu. Yhteenvedossa mainitaan kokouksessa käsitellyt asiat sekä keskustelun lopputulos. |
| --- | --- |

9.3

Neuvonantoryhmän kokousten pääasiallisia tuloksia koskevat alustavat päätelmät julkaistaan EKP:n verkkosivuilla kolme työpäivää kokouksen jälkeen. Alustavat päätelmät julkaistaan puheenjohtajan vastuulla neuvonantoryhmän osallistumatta asiaan, ja päätelmiin lisätään merkintä asiakirjan luonteesta. Sihteeri laatii kunkin neuvonantoryhmän kokouksen jälkeen myös tehtävälistan, jossa luetellaan kokouksessa annetut tehtävät ja niiden määräajat. Sihteeri laatii neuvonantoryhmän kokousta koskevan yhteenvedon ja toimittaa sen neuvonantoryhmän jäsenille kokousta seuraavien kuuden työpäivän kuluessa. Neuvonantoryhmän jäsenten on toimitettava yhteenvetoluonnosta koskevat huomautuksensa kolmen työpäivän kuluessa. Lopullinen yhteenveto julkaistaan neuvonantoryhmän hyväksyttyä sen. Lopullinen yhteenveto korvaa puheenjohtajan alustavat päätelmät, jotka poistetaan verkkosivuilta, kun yhteenveto on julkaistu. Yhteenvedossa mainitaan kokouksessa käsitellyt asiat sekä keskustelun lopputulos.

| 9.4 | Neuvonantoryhmän työskentely on avointa ja läpinäkyvää.
  Kunkin kokouksen esityslista ja käsiteltävät asiakirjat (mukaan lukien neuvonantoryhmän alaryhmien esitykset) toimitetaan ryhmän jäsenille ja julkaistaan EKP:n verkkosivuilla vähintään viisi työpäivää ennen kokousta. Neuvonantoryhmä päättää harkintansa mukaan, otetaanko kokouksessa käsiteltäviksi asiakirjat, jotka on toimitettu myöhemmin kuin viisi päivää ennen kokousta. Huomautukset ja muut esitykset, jotka on toimitettu sihteerille viimeistään kolme työpäivää ennen kokousta, toimitetaan neuvonantoryhmälle ja lähtökohtaisesti myös julkaistaan EKP:n verkkosivuilla. Luottamuksellisia asiakirjoja (kuten asiakirjat, jotka on saatu markkinaosapuolilta sillä ehdolla, että ne pidetään salassa tai asiakirjat, jotka puheenjohtaja katsoo salassapidettäviksi) ei julkaista. |
| --- | --- |

9.4

Neuvonantoryhmän työskentely on avointa ja läpinäkyvää.

Kunkin kokouksen esityslista ja käsiteltävät asiakirjat (mukaan lukien neuvonantoryhmän alaryhmien esitykset) toimitetaan ryhmän jäsenille ja julkaistaan EKP:n verkkosivuilla vähintään viisi työpäivää ennen kokousta. Neuvonantoryhmä päättää harkintansa mukaan, otetaanko kokouksessa käsiteltäviksi asiakirjat, jotka on toimitettu myöhemmin kuin viisi päivää ennen kokousta. Huomautukset ja muut esitykset, jotka on toimitettu sihteerille viimeistään kolme työpäivää ennen kokousta, toimitetaan neuvonantoryhmälle ja lähtökohtaisesti myös julkaistaan EKP:n verkkosivuilla. Luottamuksellisia asiakirjoja (kuten asiakirjat, jotka on saatu markkinaosapuolilta sillä ehdolla, että ne pidetään salassa tai asiakirjat, jotka puheenjohtaja katsoo salassapidettäviksi) ei julkaista.

| 9.5 | Neuvonantoryhmän päätökset tehdään joko suosituksina, jotka toimitetaan suoraan EKP:n päätöksentekoelimille eli EKP:n neuvostolle tai johtokunnalle, tai neuvonantoryhmän tai sen alaryhmien työn organisointia koskevina päätöslauselmina. |
| --- | --- |

9.5

Neuvonantoryhmän päätökset tehdään joko suosituksina, jotka toimitetaan suoraan EKP:n päätöksentekoelimille eli EKP:n neuvostolle tai johtokunnalle, tai neuvonantoryhmän tai sen alaryhmien työn organisointia koskevina päätöslauselmina.

| 9.6 | EKP:n päätöksentekoelimille osoitetut suositukset hyväksytään säännönmukaisesti neuvonantoryhmän päätöksentekoon osallistuvien jäsenten yksimielisellä päätöksellä. Jos yksimielisyyttä ei saavuteta, puheenjohtaja voi päättää arvioida käsiteltävänä olevaa suositusta koskevan tuen laajuuden kysymällä kultakin neuvonantoryhmän päätöksentekoon osallistuvalta jäseneltä, ovatko he samaa vai eri mieltä ehdotuksesta. EKP:n päätöksentekoelimille ilmoitetaan ehdotuksen saaman tuen laajuus. Mikäli samaa asiaa koskevia ehdotuksia on useita, EKP:n päätöksentekoelimille annetaan tiedoksi ainoastaan ehdotukset, joita kannattaa vähintään seitsemän neuvonantoryhmän täysivaltaista jäsentä (tai heidän sijaistaan). Täysivaltaiset jäsenet eivät saa kannattaa useampaa kuin yhtä ehdotusta kunkin yksittäisen asian osalta. Erityisen tärkeissä kysymyksissä seitsemän täysivaltaista jäsentä voi pyytää, että vähemmistön kanta saatetaan välittömästi EKP:n päätöksentekoelinten tietoon. |
| --- | --- |

9.6

EKP:n päätöksentekoelimille osoitetut suositukset hyväksytään säännönmukaisesti neuvonantoryhmän päätöksentekoon osallistuvien jäsenten yksimielisellä päätöksellä. Jos yksimielisyyttä ei saavuteta, puheenjohtaja voi päättää arvioida käsiteltävänä olevaa suositusta koskevan tuen laajuuden kysymällä kultakin neuvonantoryhmän päätöksentekoon osallistuvalta jäseneltä, ovatko he samaa vai eri mieltä ehdotuksesta. EKP:n päätöksentekoelimille ilmoitetaan ehdotuksen saaman tuen laajuus. Mikäli samaa asiaa koskevia ehdotuksia on useita, EKP:n päätöksentekoelimille annetaan tiedoksi ainoastaan ehdotukset, joita kannattaa vähintään seitsemän neuvonantoryhmän täysivaltaista jäsentä (tai heidän sijaistaan). Täysivaltaiset jäsenet eivät saa kannattaa useampaa kuin yhtä ehdotusta kunkin yksittäisen asian osalta. Erityisen tärkeissä kysymyksissä seitsemän täysivaltaista jäsentä voi pyytää, että vähemmistön kanta saatetaan välittömästi EKP:n päätöksentekoelinten tietoon.

| 9.7 | Neuvonantoryhmä voi perustaa työnsä tueksi alaryhmiä seuraavissa kysymyksissä: a) käyttäjävaatimusten tekninen täytäntöönpano, b) yhtenäistäminen T2S:ään liittyvissä kysymyksissä, c) T2S:ään liittyvät oikeudelliset kysymykset ja d) mikä tahansa muu aihealue, jolla erityinen tuki on neuvonantoryhmän näkemyksen mukaan tarpeen. Neuvonantoryhmä määrittelee ja hyväksyy kunkin alaryhmän mandaatin.
  Neuvonantoryhmä voi perustaa luonteeltaan pitkäaikaisia alaryhmiä, joissa ovat edustettuina kaikki neuvonantoryhmän sidosryhmät. Neuvonantoryhmä voi lisäksi perustaa sellaisia työryhmiä, joissa ei välttämättä ole edustajia neuvonantoryhmän sidosryhmistä ja/tai jotka ovat luonteeltaan lyhytaikaisia. Lisäksi neuvonantoryhmä sekä T2S-hankkeen työryhmä voivat yksittäistapauksissa kutsua koolle työryhmiä tiettyjen kysymysten käsittelyä varten.
  Neuvonantoryhmän päätökset alaryhmien työn organisoinnista tehdään yksimielisesti tai yksinkertaisella enemmistöllä, mikäli yksimielisyyttä ei saavuteta. |
| --- | --- |

9.7

Neuvonantoryhmä voi perustaa työnsä tueksi alaryhmiä seuraavissa kysymyksissä: a) käyttäjävaatimusten tekninen täytäntöönpano, b) yhtenäistäminen T2S:ään liittyvissä kysymyksissä, c) T2S:ään liittyvät oikeudelliset kysymykset ja d) mikä tahansa muu aihealue, jolla erityinen tuki on neuvonantoryhmän näkemyksen mukaan tarpeen. Neuvonantoryhmä määrittelee ja hyväksyy kunkin alaryhmän mandaatin.

Neuvonantoryhmä voi perustaa luonteeltaan pitkäaikaisia alaryhmiä, joissa ovat edustettuina kaikki neuvonantoryhmän sidosryhmät. Neuvonantoryhmä voi lisäksi perustaa sellaisia työryhmiä, joissa ei välttämättä ole edustajia neuvonantoryhmän sidosryhmistä ja/tai jotka ovat luonteeltaan lyhytaikaisia. Lisäksi neuvonantoryhmä sekä T2S-hankkeen työryhmä voivat yksittäistapauksissa kutsua koolle työryhmiä tiettyjen kysymysten käsittelyä varten.

Neuvonantoryhmän päätökset alaryhmien työn organisoinnista tehdään yksimielisesti tai yksinkertaisella enemmistöllä, mikäli yksimielisyyttä ei saavuteta.

| 9.8 | Neuvonantoryhmän on varmistettava, että laajalla joukolla markkinaosapuolia ja viranomaisia on mahdollisuus tehdä esityksiä ja että neuvonantoryhmän päätelmät annetaan niille tiedoksi. Sihteeri toimii koordinaattorina tällaisissa kuulemisissa; EKP:n T2S-työryhmä sekä tarvittaessa EKP:n muu henkilöstö tukevat sihteeriä tämän työssä.
  Kuhunkin maahan perustetaan kansallinen käyttäjäryhmä kansallisten markkinoiden ja neuvonantoryhmän väliseksi yhteydenpitoväyläksi. Kansalliset käyttäjäryhmät voivat toimittaa neuvonantoryhmälle sihteerin välityksellä ehdotuksia tai päätöslauselmia.
  Neuvonantoryhmän on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin markkinaosapuolten, viranomaisten sekä muiden sidosryhmien kuulemiseksi esimerkiksi kansallisten käyttäjäryhmien välityksellä tai järjestämällä julkisia kuulemisia, pyöreän pöydän tapaamisia, erityisiä kokouksia ja tiedotustilaisuuksia, sekä julkaisemalla kuulemisen jälkeen palautetiedotteita.
  Kuulemisissa on säännönmukaisesti oltava vähintään kolme viikkoa kommentointiaikaa, ellei neuvonantoryhmän puheenjohtaja päätä toisin. |
| --- | --- |

9.8

Neuvonantoryhmän on varmistettava, että laajalla joukolla markkinaosapuolia ja viranomaisia on mahdollisuus tehdä esityksiä ja että neuvonantoryhmän päätelmät annetaan niille tiedoksi. Sihteeri toimii koordinaattorina tällaisissa kuulemisissa; EKP:n T2S-työryhmä sekä tarvittaessa EKP:n muu henkilöstö tukevat sihteeriä tämän työssä.

Kuhunkin maahan perustetaan kansallinen käyttäjäryhmä kansallisten markkinoiden ja neuvonantoryhmän väliseksi yhteydenpitoväyläksi. Kansalliset käyttäjäryhmät voivat toimittaa neuvonantoryhmälle sihteerin välityksellä ehdotuksia tai päätöslauselmia.

Neuvonantoryhmän on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin markkinaosapuolten, viranomaisten sekä muiden sidosryhmien kuulemiseksi esimerkiksi kansallisten käyttäjäryhmien välityksellä tai järjestämällä julkisia kuulemisia, pyöreän pöydän tapaamisia, erityisiä kokouksia ja tiedotustilaisuuksia, sekä julkaisemalla kuulemisen jälkeen palautetiedotteita.

Kuulemisissa on säännönmukaisesti oltava vähintään kolme viikkoa kommentointiaikaa, ellei neuvonantoryhmän puheenjohtaja päätä toisin.

10.   Raportointimenettely ja suhde Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ:n) komiteoihin

| 10.1 | EKP:n neuvosto voi antaa yleisiä ohjeita neuvonantoryhmälle joko omasta aloitteestaan tai neuvonantoryhmän pyynnöstä. |
| --- | --- |

10.1

EKP:n neuvosto voi antaa yleisiä ohjeita neuvonantoryhmälle joko omasta aloitteestaan tai neuvonantoryhmän pyynnöstä.

| 10.2 | Neuvonantoryhmä toimittaa suosituksensa suoraan EKP:n päätöksentekoelimien harkittavaksi. |
| --- | --- |

10.2

Neuvonantoryhmä toimittaa suosituksensa suoraan EKP:n päätöksentekoelimien harkittavaksi.

| 10.3 | Neuvonantoryhmä voi antaa alaryhmälle sen puheenjohtajan välityksellä sen mandaatin mukaisia tehtäviä koskevia ohjeita joko omasta aloitteestaan tai alaryhmän pyynnöstä. |
| --- | --- |

10.3

Neuvonantoryhmä voi antaa alaryhmälle sen puheenjohtajan välityksellä sen mandaatin mukaisia tehtäviä koskevia ohjeita joko omasta aloitteestaan tai alaryhmän pyynnöstä.

| 10.4 | Neuvonantoryhmä voi puheenjohtajansa välityksellä pyytää lausuntoa EKPJ:n komitealta tai sen alaryhmältä tai alaryhmiltä asianomaisen komitean toimivaltaan ja asiantuntemukseen kuuluvista teknisistä kysymyksistä (kuten T2S:ään liittyvistä oikeudellisista kysymyksistä). Lähtökohtaisesti tällaiseen kuulemiseen sovelletaan vähintään kolmen viikon pituista määräaikaa, elleivät erityiset olosuhteet edellytä lyhyempää määräaikaa. Puheenjohtaja varmistaa myös, ettei neuvonantoryhmän työ osu päällekkäin jonkin EKPJ:n komitean mandaatin kanssa. |
| --- | --- |

10.4

Neuvonantoryhmä voi puheenjohtajansa välityksellä pyytää lausuntoa EKPJ:n komitealta tai sen alaryhmältä tai alaryhmiltä asianomaisen komitean toimivaltaan ja asiantuntemukseen kuuluvista teknisistä kysymyksistä (kuten T2S:ään liittyvistä oikeudellisista kysymyksistä). Lähtökohtaisesti tällaiseen kuulemiseen sovelletaan vähintään kolmen viikon pituista määräaikaa, elleivät erityiset olosuhteet edellytä lyhyempää määräaikaa. Puheenjohtaja varmistaa myös, ettei neuvonantoryhmän työ osu päällekkäin jonkin EKPJ:n komitean mandaatin kanssa.

ARVOPAPERIKESKUSTEN YHTEYSRYHMÄ

Mandaatti ja kokoonpano

1.   Mandaatin laajuus

Arvopaperikeskusten yhteysryhmä (jäljempänä ’yhteysryhmä’) edistää puitesopimuksen valmistelua ja neuvottelua yhtäältä eurojärjestelmän ja toisaalta niiden arvopaperikeskusten välillä, jotka ovat halukkaita osallistumaan T2S:ään. Puitesopimus on asiakirja, jota EKP:n neuvosto ehdottaa hyväksyttäväksi kaikille Euroopan arvopaperikeskuksille. Sen tulee kattaa T2S:n kehitys- ja käyttövaiheet. Kukin arvopaperikeskus allekirjoittaa sen erikseen.

2.   Kokoonpano

Yhteysryhmän muodostavat hanketta tukevien arvopaperikeskusten edustajat sekä T2S-ohjelmajohtokunnan jäsenet ja varajäsenet.

Niiden arvopaperikeskusten hallitukset, jotka ovat allekirjoittaneet eurojärjestelmän kanssa yhteistyömuistion 16.7.2009 tai jotka sen jälkeen ovat yksipuolisesti ilmoittaneet hyväksyvänsä yhteistyömuistion, nimittävät hanketta tukevien arvopaperikeskusten edustajat. Kukin arvopaperikeskus voi nimetä varahenkilön, joka toimii varsinaisen edustajan sijaisena tämän ollessa estyneenä. Jos hanketta tukevan arvopaperikeskuksen edustaja tai hänen sijaisensa eivät kumpikaan ole paikalla, arvopaperikeskus ei ole edustettuna. T2S-ohjelmajohtokunnan jäsenten tai varajäsenten tilalle ei voi tulla muuta edustajaa heidän ollessaan estyneinä.

T2S-ohjelmajohtokunnan puheenjohtaja toimii yhteysryhmän puheenjohtajana. Yhteistyössä arvopaperikeskusten kanssa puheenjohtaja 1) päättää kokousten järjestämistiheydestä, muodosta ja esityslistasta sekä 2) huolehtii ulkopuolisten asiantuntijoiden ja/tai T2S-tiimin jäsenten kutsumisesta tiettyä aihetta käsitteleviin kokouksiin. Esittelijänä toimii EKP:n T2S-työryhmän jäsen. Hän 1) koordinoi kokousten järjestämistä ja tarpeellisten asiakirjojen oikea-aikaista toimittamista, 2) tukee puheenjohtajaa ryhmän kokousten valmistelussa, 3) laatii yhteenvedon kokouksen lopputuloksesta ja 4) tukee puheenjohtajaa yhteyksien ylläpitämisessä asianomaisten (ala-)ryhmien kanssa.

3.   Työskentelytavat, vuorovaikutus ja tuki

Työskentelytavat

Yhteysryhmä pyrkii tekemään päätöksensä yksimielisesti. Mikäli yksimielisyyttä ei saavuteta kahden perättäisen kokouksen aikana, erimielisyydet kirjataan tarkasti. Tällaisessa tapauksessa T2S-ohjelmajohtokunta vastaa ehdotuksen tekemisestä EKP:n neuvostolle. Arvopaperikeskukset, jotka eivät kannata T2S-ohjelmajohtokunnan ehdotusta, voivat jättää eriävän mielipiteensä.

T2S-neuvonantoryhmän ja yhteysryhmän välinen yhteistoiminta

Yhteysryhmän puheenjohtaja toimittaa neuvonantoryhmälle säännöllisesti tietoja puitesopimusneuvottelujen edistymisestä.

Yhteysryhmä saa tarvittaessa (mahdollisesti projektinhallinnan alaryhmän ja sopimusasioiden työryhmän välityksellä) ehdotuksia neuvonantoryhmän alaryhmiltä.

Yhteysryhmän tukitoiminnot

Yhteysryhmää tukevat:

| — | projektinhallinnan alaryhmä, jonka tehtävänä on valmistella toimintaa koskevia kantoja neuvotteluja varten (muun muassa toiminnallisissa, teknisissä ja suunnittelua koskevissa kysymyksissä), ja |
| --- | --- |

—

projektinhallinnan alaryhmä, jonka tehtävänä on valmistella toimintaa koskevia kantoja neuvotteluja varten (muun muassa toiminnallisissa, teknisissä ja suunnittelua koskevissa kysymyksissä), ja

| — | sopimusasioiden työryhmä, joka antaa yhteysryhmälle tukea oikeudellisissa asioissa ja joka tässä roolissaan muuntaa yhteysryhmän ja projektinhallinnan alaryhmän laatimat toiminnalliset kannat soveltuviksi oikeudellisiksi ehdoiksi. |
| --- | --- |

—

sopimusasioiden työryhmä, joka antaa yhteysryhmälle tukea oikeudellisissa asioissa ja joka tässä roolissaan muuntaa yhteysryhmän ja projektinhallinnan alaryhmän laatimat toiminnalliset kannat soveltuviksi oikeudellisiksi ehdoiksi.

Yhteysryhmä määrittelee näiden kahden työryhmän mandaatin ja asettaa yleiset puitteet niiden toiminnalle.

KANSALLINEN KÄYTTÄJÄRYHMÄ

Tehtävä ja kokoonpano

1.   Johdanto

Kansallinen käyttäjäryhmä (National User Group, NUG) saattaa yhteen kansallisilla markkinoilla toimivat arvopaperitapahtumien katteensiirtopalvelujen tarjoajat ja käyttäjät T2S:n kehittämisen ja käyttöönoton tukemiseksi. Se mahdollistaa kansallisen markkinaosapuolten osallistumisen T2S-neuvonantoryhmän työhön ja luo muodollisen yhteyden neuvonantoryhmän ja kansallisten markkinoiden välille. Se toimii kaikupohjana T2S-hanketiimille ja voi toimittaa T2S-neuvonantoryhmälle palautetta kaikista neuvonantoryhmän käsittelemistä asioista. Tässä ominaisuudessaan se voi myös ehdottaa asioita neuvonantoryhmän käsiteltäviksi.

Kansalliset käyttäjäryhmät voivat osallistua käyttäjävaatimusten muutoksenhallintaprosessiin, ja niillä voi olla tärkeä rooli arvioitaessa muutospyyntöjä suhteessa kansallisten markkinoiden toimintaan. Kansallisten käyttäjäryhmien tulisi toimillaan edistää yhtenäisyyttä ja noudattaa T2S:n yhteydessä sovellettavaa periaatetta, jonka mukaan kansallisten erityispiirteiden sisällyttämistä T2S:ään pyritään välttämään.

2.   Mandaatti

Kansallisen käyttäjäryhmän tehtävänä on:

| — | arvioida T2S:n toimintojen ja erityisesti T2S:n käyttäjävaatimuksia koskevien muutosten vaikutusta kansallisilla markkinoilla; tällöin otetaan huomioon T2S:n lähtökohtana oleva kansallisten erityispiirteiden välttämisen ja yhtenäisyyden edistämisen periaate; |
| --- | --- |

—

arvioida T2S:n toimintojen ja erityisesti T2S:n käyttäjävaatimuksia koskevien muutosten vaikutusta kansallisilla markkinoilla; tällöin otetaan huomioon T2S:n lähtökohtana oleva kansallisten erityispiirteiden välttämisen ja yhtenäisyyden edistämisen periaate;

| — | saattaa kansallisten markkinoiden esittämät merkittävät huolenaiheet neuvonantoryhmän tietoon; |
| --- | --- |

—

saattaa kansallisten markkinoiden esittämät merkittävät huolenaiheet neuvonantoryhmän tietoon;

| — | lisätä tietoisuutta T2S-hankkeesta kansallisen arvopaperiyhteisön kaikilla lohkoilla; |
| --- | --- |

—

lisätä tietoisuutta T2S-hankkeesta kansallisen arvopaperiyhteisön kaikilla lohkoilla;

| — | tukea kansallista yhteisöään edustavia neuvonantoryhmän jäseniä. |
| --- | --- |

—

tukea kansallista yhteisöään edustavia neuvonantoryhmän jäseniä.

3.   Kokoonpano

Kansallisen käyttäjäryhmän muodostavat puheenjohtaja, sihteeri ja jäsenet.

Kansallisen käyttäjäryhmän puheenjohtajan tulisi mielellään olla neuvonantoryhmän täysivaltainen jäsen tai tarkkailija. Tässä roolissa on tyypillisesti kyseisen maan kansallisen keskuspankin ylempi virkamies. Mikäli asianomainen kansallinen keskuspankki ei aseta tai nimeä kansallisen käyttäjäryhmän puheenjohtajaa, puheenjohtajan valitsee neuvonantoryhmän puheenjohtaja, joka varmistaa, että asianomaisten markkinoiden päätoimijoiden kesken vallitsee asiasta yhteisymmärrys. Mikäli puheenjohtaja ei ole neuvonantoryhmän jäsen, jonkun neuvonantoryhmän jäsenen tulisi koordinoida toimintaa neuvonantoryhmän ja kansallisen käyttäjäryhmän puheenjohtajan välillä, jotta varmistettaisiin tiivis yhteys neuvonantoryhmän ja kansallisen käyttäjäryhmän kesken.

Euroalueen maissa kansallisen käyttäjäryhmän sihteerin asettaa maan kansallinen keskuspankki; muissa maissa kansallisen käyttäjäryhmän sihteerin nimittää kansallisen käyttäjäryhmän puheenjohtaja. Sihteerin odotetaan osallistuvan tiedotustilaisuuksiin, joita T2S-työryhmä järjestää säännöllisesti kansallisten käyttäjäryhmien sihteereille.

Kansallisen käyttäjäryhmän jäseniä ovat asianomaiset neuvonantoryhmän jäsenet ja tarkkailijat (tai heidän nimeämänsä muu ylempi edustaja, jonka kansallisen käyttäjäryhmän puheenjohtaja hyväksyy) sekä lisäksi muut henkilöt, joilla on riittävä asiantuntemus ja asema edustaakseen laajasti palvelujen käyttäjien ja tarjoajien kaikkia ryhmiä kansallisilla markkinoilla. Kansallisen käyttäjäryhmän jäseniä voivat siten olla arvopaperikeskusten, pörssimeklarien, pankkien, investointipankkien, säilyttäjäyhteisöjen, liikkeeseenlaskijoiden ja/tai niiden edustajien, keskusvastapuolien, pörssien ja monenkeskisten kaupankäyntipaikkojen, asianosaisen kansallisen keskuspankin, sääntelyviranomaisten ja asianomaisten pankkiyhdistysten edustajat.

4.   Työskentelytavat

Kansalliset käyttäjäryhmät käsittelevät ainoastaan T2S:n kannalta olennaisia asioita. Niiden toivotaan aktiivisesti pyytävän T2S-työryhmältä ajankohtaisiin asioihin liittyviä tietoja ja tuomaan ajoissa esille kansallisia näkemyksiä neuvonantoryhmän sihteerin esittämistä tai kansallisen käyttäjäryhmän itsensä esille ottamista asioista. T2S-työryhmä antaa säännöllisesti tietoja kansallisille käyttäjäryhmille ja järjestää kokouksia kansallisten käyttäjäryhmien sihteerien kanssa kansallisten käyttäjäryhmien ja T2S-työryhmän välisen yhteistyön tukemiseksi.

Kansalliset käyttäjäryhmät pyrkivät järjestämään kokouksensa säännöllisesti neuvonantoryhmän kokousaikataulua seuraten, niin että ne voivat antaa suosituksia neuvonantoryhmän kansallisille jäsenille. Tällaiset suositukset eivät kuitenkaan sido neuvonantoryhmän jäseniä. Kansalliset käyttäjäryhmät voivat myös tehdä kirjallisia esityksiä neuvonantoryhmälle sen sihteerin välityksellä ja pyytää neuvonantoryhmän jäsentä esittämään neuvonantoryhmän kannan.

Kansallisen käyttäjäryhmän sihteeri pyrkii toimittamaan esityslistan ja asiaankuuluvat asiakirjat kansallisen käyttäjäryhmän kokouksessa käytävää keskustelua varten vähintään viisi työpäivää ennen kokousta. Yhteenveto kansallisen käyttäjäryhmän kokouksista julkaistaan T2S-verkkosivuilla – ja tarvittaessa asianomaisen kansallisen keskuspankin verkkosivuilla – englanniksi sekä tarpeen mukaan muilla Euroopan unionin kielillä kolmen viikon kuluessa kunkin kokouksen jälkeen.

Kansallisten käyttäjäryhmien jäsenten nimet julkaistaan T2S-verkkosivuilla. Lisäksi kansalliset käyttäjäryhmät julkaisevat T2S-verkkosivustolla yhteydenottoja varten sähköpostiosoitteen, johon kansalliset markkinaosapuolet voivat toimittaa näkemyksiään.

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 12.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 118/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 118/81

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä maaliskuuta 2009,

valtiontuesta C 47/05 (ex ΝΝ 86/05) jonka Kreikka on myöntänyt Hellenic Vehicle Industry SA:lle (ΕLΒΟ)

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1476)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/273/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti 27 päivänä toukokuuta 2002 kirjeen, jossa esitetyssä kanteessa väitetään, että Kreikan viranomaiset olivat hyväksyneet valtiontuen yritykselle Hellenic Vehicle Industry SA (kreikaksi Ελληνική Βιομηχανία Οχημάτων Α.Ε.), jäljempänä ’ELBO’. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 27 päivänä toukokuuta 2002 kirjeen, jossa esitetyssä kanteessa väitetään, että Kreikan viranomaiset olivat hyväksyneet valtiontuen yritykselle Hellenic Vehicle Industry SA (kreikaksi Ελληνική Βιομηχανία Οχημάτων Α.Ε.), jäljempänä ’ELBO’.

| (2) | Komissio vaihtoi laajalti mielipiteitä Kreikan viranomaisten kanssa ja ilmoitti lopulta Kreikalle 7 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päättäneensä käynnistää kyseisestä tuesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(2)

Komissio vaihtoi laajalti mielipiteitä Kreikan viranomaisten kanssa ja ilmoitti lopulta Kreikalle 7 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päättäneensä käynnistää kyseisestä tuesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (4) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

| (5) | Kreikka toimitti komission päätöstä koskevat huomautuksensa 1 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Kreikka toimitti lisätietoja 26 päivänä heinäkuuta 2006, 28 päivänä heinäkuuta 2006, 2 päivänä elokuuta 2006, 22 päivänä kesäkuuta 2007, 2 päivänä heinäkuuta 2007, 31 päivänä elokuuta 2007, 6 päivänä syyskuuta 2007, 18 päivänä lokakuuta 2007, 22 päivänä helmikuuta 2008 ja 20 päivänä elokuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Kreikka toimitti komission päätöstä koskevat huomautuksensa 1 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Kreikka toimitti lisätietoja 26 päivänä heinäkuuta 2006, 28 päivänä heinäkuuta 2006, 2 päivänä elokuuta 2006, 22 päivänä kesäkuuta 2007, 2 päivänä heinäkuuta 2007, 31 päivänä elokuuta 2007, 6 päivänä syyskuuta 2007, 18 päivänä lokakuuta 2007, 22 päivänä helmikuuta 2008 ja 20 päivänä elokuuta 2008 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Toukokuun 4 päivänä toukokuuta 2007 järjestettiin komission virkamiesten ja Kreikan viranomaisten välinen kokous, jossa oli läsnä ELBOn edustajia. |
| --- | --- |

(6)

Toukokuun 4 päivänä toukokuuta 2007 järjestettiin komission virkamiesten ja Kreikan viranomaisten välinen kokous, jossa oli läsnä ELBOn edustajia.

2.   TOSISEIKAT

2.1   Tuensaaja

| (7) | ELBO on yritys, joka valmistaa sotilasajoneuvoja, siviiliajoneuvoja ja niiden varaosia. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Thessalonikissa, Kreikassa. ELBO on Kreikan asevoimien tärkein ajoneuvojen toimittaja. |
| --- | --- |

(7)

ELBO on yritys, joka valmistaa sotilasajoneuvoja, siviiliajoneuvoja ja niiden varaosia. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Thessalonikissa, Kreikassa. ELBO on Kreikan asevoimien tärkein ajoneuvojen toimittaja.

| (8) | Käytettävissä olevien tietojen mukaan yritys valmistaa seuraavanlaisia ajoneuvoja: linja-autoja, sähkökäyttöisiä linja-autoja (trolleybusseja), dumppereita, kuormanostureita, säiliöajoneuvoja, paloautoja, lumiauroja, lentotukialuksia, nostureita, traktoreita, kuorma-autoja, hinausautoja, maastoajoneuvoja (jeeppejä), tankkeja ja panssariajoneuvoja. |
| --- | --- |

(8)

Käytettävissä olevien tietojen mukaan yritys valmistaa seuraavanlaisia ajoneuvoja: linja-autoja, sähkökäyttöisiä linja-autoja (trolleybusseja), dumppereita, kuormanostureita, säiliöajoneuvoja, paloautoja, lumiauroja, lentotukialuksia, nostureita, traktoreita, kuorma-autoja, hinausautoja, maastoajoneuvoja (jeeppejä), tankkeja ja panssariajoneuvoja.

| (9) | Yritys perustettiin vuonna 1972 nimellä Steyr Hellas SA, ja se toimitti traktoreja, kuorma-autoja, kaksipyöräisiä ajoneuvoja ja moottoreita. Vuonna 1987 yritys muutti nimensä. Siitä tuli ELBO, ja sen suurin osakas oli Kreikan valtio. |
| --- | --- |

(9)

Yritys perustettiin vuonna 1972 nimellä Steyr Hellas SA, ja se toimitti traktoreja, kuorma-autoja, kaksipyöräisiä ajoneuvoja ja moottoreita. Vuonna 1987 yritys muutti nimensä. Siitä tuli ELBO, ja sen suurin osakas oli Kreikan valtio.

| (10) | Mytilineos Holdings SA hankki 29 päivänä elokuuta 2000 tehdyllä kaupalla 43 % ELBOn osakkeista julkisessa tarjouskilpailussa (jäljempänä ’osittainen yksityistäminen’). Nykyään ELBOn osakkeista 51 % kuuluu Kreikan valtiolle. |
| --- | --- |

(10)

Mytilineos Holdings SA hankki 29 päivänä elokuuta 2000 tehdyllä kaupalla 43 % ELBOn osakkeista julkisessa tarjouskilpailussa (jäljempänä ’osittainen yksityistäminen’). Nykyään ELBOn osakkeista 51 % kuuluu Kreikan valtiolle.

| (11) | ELBO työllistää nykyään 672 henkilöä (luku on vuodelta 2007). Yrityksen liikevaihto vuonna 2007 oli 84 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(11)

ELBO työllistää nykyään 672 henkilöä (luku on vuodelta 2007). Yrityksen liikevaihto vuonna 2007 oli 84 miljoonaa euroa.

2.2   Tukitoimenpiteet

2.2.1   Vapautus veroista lain nro 2771/1999 nojalla

| (12) | Joulukuun 16 päivänä joulukuuta 1999 annetun lain nro 2771/1999 15 §:n 3 momentin nojalla Kreikan valtio vapautti ELBON sen velhollisuuksista valtiota kohtaan kirjanpitovuosien 1988–1998 verojen ja sakkojen osalta, jäljempänä ’verovapautus A’. Kreikan viranomaisten mukaan tämä vastaa vapautusta 1 193 753 186 drakman (3 503 310,89 euron) (3) maksusta, joka ELBO olisi pitänyt maksaa valtiolle. |
| --- | --- |

(12)

Joulukuun 16 päivänä joulukuuta 1999 annetun lain nro 2771/1999 15 §:n 3 momentin nojalla Kreikan valtio vapautti ELBON sen velhollisuuksista valtiota kohtaan kirjanpitovuosien 1988–1998 verojen ja sakkojen osalta, jäljempänä ’verovapautus A’. Kreikan viranomaisten mukaan tämä vastaa vapautusta 1 193 753 186 drakman (3 503 310,89 euron) (3) maksusta, joka ELBO olisi pitänyt maksaa valtiolle.

| (13) | Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle kahdesta muusta ELBOa tukevasta toimesta huomautuksissa, joita ne esittivät komission päätöksen johdosta. Komissio oli päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(13)

Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle kahdesta muusta ELBOa tukevasta toimesta huomautuksissa, joita ne esittivät komission päätöksen johdosta. Komissio oli päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

2.2.2   Vapautus veroista lain nro 1892/90 nojalla

| (14) | Lain nro 1892/90 49 §:n nojalla tekemällään päätöksellä (4) Kreikan viranomaiset vapauttivat ELBOn 3 546 407,89 euron suuruisista veroista, jäljempänä ’verovapautus B’. Summa vastasi ELBOn verovelkoja vuodesta 1998 (jolloin tehtiin edellinen verotarkastus) siihen asti, kunnes yritys myytiin Mytilineosille. Vero palautettiin siten, että verohallitus palautti ELBOn aikaisemmin maksamat verot. Summa jakautuu seuraavasti:






  — | 2 912 380,90 euroa oli alv:tä, jonka ELBO maksoi osittaisen yksityistämisen jälkeen, mutta joka vaadittiin 1 päivän tammikuuta 2000 ja 29 päivän elokuuta 2000 (jolloin osittainen yksityistäminen toteutettiin) väliseltä ajalta. Kreikan viranomaiset palauttivat kyseisen summan kahdessa erässä 7 päivänä marraskuuta 2002 (900 000 euroa) ja 6 päivänä helmikuuta 2004 (2 012 318,90 euroa). |
| --- | --- | --- |

(14)

Lain nro 1892/90 49 §:n nojalla tekemällään päätöksellä (4) Kreikan viranomaiset vapauttivat ELBOn 3 546 407,89 euron suuruisista veroista, jäljempänä ’verovapautus B’. Summa vastasi ELBOn verovelkoja vuodesta 1998 (jolloin tehtiin edellinen verotarkastus) siihen asti, kunnes yritys myytiin Mytilineosille. Vero palautettiin siten, että verohallitus palautti ELBOn aikaisemmin maksamat verot. Summa jakautuu seuraavasti:

—

2 912 380,90 euroa oli alv:tä, jonka ELBO maksoi osittaisen yksityistämisen jälkeen, mutta joka vaadittiin 1 päivän tammikuuta 2000 ja 29 päivän elokuuta 2000 (jolloin osittainen yksityistäminen toteutettiin) väliseltä ajalta. Kreikan viranomaiset palauttivat kyseisen summan kahdessa erässä 7 päivänä marraskuuta 2002 (900 000 euroa) ja 6 päivänä helmikuuta 2004 (2 012 318,90 euroa).

| — | 634 088,99 euroa oli veroja, jotka ELBO maksoi toimintavuosilta 1998, 1999 ja 2000 (osittaiseen yksityistämiseen asti). Kreikka ei ilmoittanut tarkkaa päivämäärää tälle maksulle. |
| --- | --- |

—

634 088,99 euroa oli veroja, jotka ELBO maksoi toimintavuosilta 1998, 1999 ja 2000 (osittaiseen yksityistämiseen asti). Kreikka ei ilmoittanut tarkkaa päivämäärää tälle maksulle.

2.2.3   Lainatakuu

| (15) | Vuonna 1997 ELBO sai 23 008 134,635 euron suuruisen lainan saksalaisesta pankista Bayerische Hypo- und Vereinsbank AG. Kreikan valtio antoi lainalle takuun, jäljempänä ’lainatakuu’. ELBO ei tarjonnut mitään vakuuta takuulle, mutta maksoi valtiolle välityspalkkiota 1 prosentin summasta. Kreikan viranomaisten mukaan laina käytettiin puolustusministeriön hankintaohjelman mukaisen tuotannon rahoittamiseen, erityisesti [...] (5) tuotantoon Kreikan armeijalle. |
| --- | --- |

(15)

Vuonna 1997 ELBO sai 23 008 134,635 euron suuruisen lainan saksalaisesta pankista Bayerische Hypo- und Vereinsbank AG. Kreikan valtio antoi lainalle takuun, jäljempänä ’lainatakuu’. ELBO ei tarjonnut mitään vakuuta takuulle, mutta maksoi valtiolle välityspalkkiota 1 prosentin summasta. Kreikan viranomaisten mukaan laina käytettiin puolustusministeriön hankintaohjelman mukaisen tuotannon rahoittamiseen, erityisesti [...] (5) tuotantoon Kreikan armeijalle.

3.   PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (16) | Kuten edellä mainittiin, komissio ilmoitti Kreikalle 7 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä aloittaneensa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee valtiontueksi katsottua verovapautus A:ta. Komissio pidätti itselleen mahdollisuuden tarkastella erikseen tuen sopivuutta yhteismarkkinoille seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(16)

Kuten edellä mainittiin, komissio ilmoitti Kreikalle 7 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä aloittaneensa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, joka koskee valtiontueksi katsottua verovapautus A:ta. Komissio pidätti itselleen mahdollisuuden tarkastella erikseen tuen sopivuutta yhteismarkkinoille seuraavista syistä:

| (17) | Ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekoa Kreikka oli väittänyt, että ELBOn koko toiminta kuului EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan, koska ELBO valmisti pääasiassa Kreikan asevoimille tarkoitettuja sotilasajoneuvoja. Komissio kuitenkin totesi, että ELBO valmistaa myös siviiliajoneuvoja ja kaksoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja. Kreikka ei ollut osoittanut, että verovapautus oli koskenut vain ELBOn armeijalle tarkoitettua tuotantoa, eikä sitä, että Kreikka oli tarvinnut tukea vakavista maanpuolustukseen liittyvistä syistä. |
| --- | --- |

(17)

Ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekoa Kreikka oli väittänyt, että ELBOn koko toiminta kuului EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan, koska ELBO valmisti pääasiassa Kreikan asevoimille tarkoitettuja sotilasajoneuvoja. Komissio kuitenkin totesi, että ELBO valmistaa myös siviiliajoneuvoja ja kaksoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja. Kreikka ei ollut osoittanut, että verovapautus oli koskenut vain ELBOn armeijalle tarkoitettua tuotantoa, eikä sitä, että Kreikka oli tarvinnut tukea vakavista maanpuolustukseen liittyvistä syistä.

| (18) | Komissio siis katsoi, että vain osa ELBOlle myönnetystä taloudellisesta tuesta koski sotilastuotantoa, joka voisi kuulua Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan, ja että tukea, joka myönnettiin sen soveltamisalaan kuulumattomalle tuotannolle, oli tarkasteltava perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Komissio siis katsoi, että vain osa ELBOlle myönnetystä taloudellisesta tuesta koski sotilastuotantoa, joka voisi kuulua Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan, ja että tukea, joka myönnettiin sen soveltamisalaan kuulumattomalle tuotannolle, oli tarkasteltava perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| (19) | Komissio pyysi samassa kirjeessä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (6) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti Kreikkaa toimittamaan sille tietoja muun muassa seuraavista asioista:






  — | kaikista muista taloudellisista tuista, joita ELBOlle on myönnetty valtion varoista; |
| --- | --- | --- |

(19)

Komissio pyysi samassa kirjeessä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (6) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti Kreikkaa toimittamaan sille tietoja muun muassa seuraavista asioista:

—

kaikista muista taloudellisista tuista, joita ELBOlle on myönnetty valtion varoista;

| — | näyttöä siitä, että siviilituotantoon (kaksoiskäyttöön tarkoitetut tuotteet mukaan luettuina) ja sotilastuotantoon liittyvät tulot ja menot pidettiin erillään ja että tuki koski vain sotilastuotantoa; |
| --- | --- |

—

näyttöä siitä, että siviilituotantoon (kaksoiskäyttöön tarkoitetut tuotteet mukaan luettuina) ja sotilastuotantoon liittyvät tulot ja menot pidettiin erillään ja että tuki koski vain sotilastuotantoa;

| — | tietoja liikevaihdon jakautumisesta eri tuotekategorioiden välillä (siviilituotanto, kaksikäyttötuotteet ja sotilastuotteet). |
| --- | --- |

—

tietoja liikevaihdon jakautumisesta eri tuotekategorioiden välillä (siviilituotanto, kaksikäyttötuotteet ja sotilastuotteet).

4.   KREIKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (20) | Kun komissio oli aloittanut tutkintamenettelyn, Kreikka toimitti seuraavat huomautukset: |
| --- | --- |

(20)

Kun komissio oli aloittanut tutkintamenettelyn, Kreikka toimitti seuraavat huomautukset:

4.1   Muut tukitoimet

| (21) | Komission määräyksestä Kreikka ilmoitti komissiolle verovapautus B:stä ja edellä kuvatusta lainatakuusta. Kreikka ilmoitti, ettei ELBOlle ole myönnetty muuta tukea julkisista varoista. |
| --- | --- |

(21)

Komission määräyksestä Kreikka ilmoitti komissiolle verovapautus B:stä ja edellä kuvatusta lainatakuusta. Kreikka ilmoitti, ettei ELBOlle ole myönnetty muuta tukea julkisista varoista.

4.2   Yhteys Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklaan

| (22) | Kreikka vahvisti, ettei ELBO pitänyt erillisiä tilejä sotilastuotannolle ja siviilituotannolle. Kreikka kuitenkin vakuutti, että ELBO tuottaa pääasiassa sotilaskalustoa. Vuosina 1987–1998 ”sotilasohjelmat” kattoivat 85 % yrityksen myynnistä. Sotilastuotanto vastasi poikkeuksellisesti vain 54:ää prosenttia vuonna 1999, mikä johtui vuonna 1997 tehdystä sopimuksesta valmistaa linja-autoja ja trolleybusseja useille julkisen sektorin asiakkaille (vuosina 2000–2002 sotilasosaston myynti nousi jälleen tavanomaiselle tasolle (64,61 %, 72,59 % ja 98,40 %). Siten vuotta 1999 lukuun ottamatta suurin osa ELBOn tuotantoa oli sotilastarvikkeita, jotka voisivat kuulua Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(22)

Kreikka vahvisti, ettei ELBO pitänyt erillisiä tilejä sotilastuotannolle ja siviilituotannolle. Kreikka kuitenkin vakuutti, että ELBO tuottaa pääasiassa sotilaskalustoa. Vuosina 1987–1998 ”sotilasohjelmat” kattoivat 85 % yrityksen myynnistä. Sotilastuotanto vastasi poikkeuksellisesti vain 54:ää prosenttia vuonna 1999, mikä johtui vuonna 1997 tehdystä sopimuksesta valmistaa linja-autoja ja trolleybusseja useille julkisen sektorin asiakkaille (vuosina 2000–2002 sotilasosaston myynti nousi jälleen tavanomaiselle tasolle (64,61 %, 72,59 % ja 98,40 %). Siten vuotta 1999 lukuun ottamatta suurin osa ELBOn tuotantoa oli sotilastarvikkeita, jotka voisivat kuulua Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan.

4.3   Yksityistä myyjää koskeva periaate

| (23) | Koska verovapautukset A ja B eivät kuulu EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan, on niitä tutkittava ELBOn osittaisen yksityistämisen kannalta. Yksityistäminen tapahtui avoimen tarjouskilpailun kautta. Siihen osoittivat kiinnostusta kahdeksan kreikkalaista ja kansainvälistä yhtymää. Neljä jätti vaatimukset täyttävät tarjoukset. Parhaimmaksi katsottiin Mytilineosin tarjous. |
| --- | --- |

(23)

Koska verovapautukset A ja B eivät kuulu EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan, on niitä tutkittava ELBOn osittaisen yksityistämisen kannalta. Yksityistäminen tapahtui avoimen tarjouskilpailun kautta. Siihen osoittivat kiinnostusta kahdeksan kreikkalaista ja kansainvälistä yhtymää. Neljä jätti vaatimukset täyttävät tarjoukset. Parhaimmaksi katsottiin Mytilineosin tarjous.

| (24) | Kreikan valtio päätti, että osana yksityistämismenettelyä ELBO pitää myydä vapaana kaikista ennen kaupan lukkoon lyöntiä tunnetuista verovelvollisuuksista ja että valtio vastaisi kaikista verovelvollisuuksista, jotka tulivat ilmi ennen myyntiä mutta jotka tulivat maksuun vasta myöhemmin. Tässä oli kyse tarjouskilpailun ehdoista, jotka kaikki kilpailuun osallistujat tunsivat. (Tarjouksista näkyi odotus, että velat mitätöitäisiin). Tarkoituksena oli, että osakkeista saataisiin mahdollisimman korkea hinta (ilman verovelvoitteita). |
| --- | --- |

(24)

Kreikan valtio päätti, että osana yksityistämismenettelyä ELBO pitää myydä vapaana kaikista ennen kaupan lukkoon lyöntiä tunnetuista verovelvollisuuksista ja että valtio vastaisi kaikista verovelvollisuuksista, jotka tulivat ilmi ennen myyntiä mutta jotka tulivat maksuun vasta myöhemmin. Tässä oli kyse tarjouskilpailun ehdoista, jotka kaikki kilpailuun osallistujat tunsivat. (Tarjouksista näkyi odotus, että velat mitätöitäisiin). Tarkoituksena oli, että osakkeista saataisiin mahdollisimman korkea hinta (ilman verovelvoitteita).

| (25) | Kreikan hallitus väittää, että tällaisissa sopimuksissa on yleisen kauppatavan mukaista, että myyjä vastaa myytävän kohteen taloudellisista velvoitteista, jotka eivät ole toteutuneet kaupantekohetkeen mennessä. Kreikan viranomaiset väittävät myös, että Mytilineosin maksama hinta (12 179 071 euroa) oli merkittävä jopa anteeksi annetun velan (5 129 298,12 euroa) vähentämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(25)

Kreikan hallitus väittää, että tällaisissa sopimuksissa on yleisen kauppatavan mukaista, että myyjä vastaa myytävän kohteen taloudellisista velvoitteista, jotka eivät ole toteutuneet kaupantekohetkeen mennessä. Kreikan viranomaiset väittävät myös, että Mytilineosin maksama hinta (12 179 071 euroa) oli merkittävä jopa anteeksi annetun velan (5 129 298,12 euroa) vähentämisen jälkeen.

| (26) | Kreikka väitti toimineensa kuten yksityinen toimija, joka haluaa mahdollisimman suuren voiton omaisuutensa myynnistä. Kreikka väitti myös, että sen vuoksi verovapautukset A ja B eivät merkitse valtiontukea. |
| --- | --- |

(26)

Kreikka väitti toimineensa kuten yksityinen toimija, joka haluaa mahdollisimman suuren voiton omaisuutensa myynnistä. Kreikka väitti myös, että sen vuoksi verovapautukset A ja B eivät merkitse valtiontukea.

4.4   Valtiontukiohjelma N 11/91

| (27) | Kreikan viranomaiset viittasivat myös valtiontukiohjelmaan N 11/91, jonka komissio hyväksyi 11 päivänä heinäkuuta 1991 päivätyllä kirjeellä. Kyseinen ohjelma mahdollisti valtiontuen myöntämisen velkojen mitätöinnin tai pääomaksi muuntamisen muodossa 208 julkisen sektorin yrityksen, joihin kuuluu myös ELBO, yksityistämisen yhteydessä. Ohjelmassa edellytetään kuitenkin tällaisen tuen ennakkoilmoitusta komissiolle kahdessa tapauksessa:






  — | jos myynti tapahtui muuten kuin avoimen tarjouskilpailun kautta, siis myymällä suoraan kolmannelle osapuolelle; |
| --- | --- | --- |

(27)

Kreikan viranomaiset viittasivat myös valtiontukiohjelmaan N 11/91, jonka komissio hyväksyi 11 päivänä heinäkuuta 1991 päivätyllä kirjeellä. Kyseinen ohjelma mahdollisti valtiontuen myöntämisen velkojen mitätöinnin tai pääomaksi muuntamisen muodossa 208 julkisen sektorin yrityksen, joihin kuuluu myös ELBO, yksityistämisen yhteydessä. Ohjelmassa edellytetään kuitenkin tällaisen tuen ennakkoilmoitusta komissiolle kahdessa tapauksessa:

—

jos myynti tapahtui muuten kuin avoimen tarjouskilpailun kautta, siis myymällä suoraan kolmannelle osapuolelle;

| — | jos yritys toimii tietyillä aloilla, muun muassa autoteollisuudessa (7). |
| --- | --- |

—

jos yritys toimii tietyillä aloilla, muun muassa autoteollisuudessa (7).

| (28) | Kreikan viranomaiset vakuuttavat, että kyseinen valtiontukiohjelma kattaa lakiin nro 1892/90 perustuvat velkojen mitätöinnit. Velkojen mitätöintiä ei tarvinnut ilmoittaa ennakkoon komissiolle, koska ELBOsta myytiin 43 % avoimen tarjouskilpailun kautta ja koska yritys sotilaskaluston valmistajana ei kuulunut autonvalmistajien ryhmään valtiontukia koskevien säännösten mukaan. |
| --- | --- |

(28)

Kreikan viranomaiset vakuuttavat, että kyseinen valtiontukiohjelma kattaa lakiin nro 1892/90 perustuvat velkojen mitätöinnit. Velkojen mitätöintiä ei tarvinnut ilmoittaa ennakkoon komissiolle, koska ELBOsta myytiin 43 % avoimen tarjouskilpailun kautta ja koska yritys sotilaskaluston valmistajana ei kuulunut autonvalmistajien ryhmään valtiontukia koskevien säännösten mukaan.

5.   ARVIOINTI

5.1   Perustamissopimuksen 296 artikla

| (29) | Ensin arvioidaan tukitoimien olemassaolo valtiontukisääntöjen mukaisesti. Tässä on tarkoituksenmukaista tarkastella Kreikan väitettä perustamissopimuksen 296 artiklan vaikutuksista. |
| --- | --- |

(29)

Ensin arvioidaan tukitoimien olemassaolo valtiontukisääntöjen mukaisesti. Tässä on tarkoituksenmukaista tarkastella Kreikan väitettä perustamissopimuksen 296 artiklan vaikutuksista.

| (30) | Kyseisen artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti jokainen jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteet, jotka se katsoo tarpeellisiksi keskeisten turvallisuusetujensa turvaamiseksi ja jotka liittyvät aseiden, ammusten ja sotatarvikkeiden tuotantoon tai kauppaan; nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa heikentää sellaisten tuotteiden kilpailun edellytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön. Kyseistä säännöstä sovelletaan neuvoston vuonna 1958 laatimaan tuoteluetteloon (ks. EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 2 kohta), jonka 6 kohtaan sisältyy muun muassa ”panssarivaunut ja erityiset taisteluajoneuvot: ... b) aseistetut tai panssaroidut sotilasajoneuvot mukaan lukien amfibioajoneuvot, c) panssaroidut autot ...” |
| --- | --- |

(30)

Kyseisen artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti jokainen jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteet, jotka se katsoo tarpeellisiksi keskeisten turvallisuusetujensa turvaamiseksi ja jotka liittyvät aseiden, ammusten ja sotatarvikkeiden tuotantoon tai kauppaan; nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa heikentää sellaisten tuotteiden kilpailun edellytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön. Kyseistä säännöstä sovelletaan neuvoston vuonna 1958 laatimaan tuoteluetteloon (ks. EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 2 kohta), jonka 6 kohtaan sisältyy muun muassa ”panssarivaunut ja erityiset taisteluajoneuvot: ... b) aseistetut tai panssaroidut sotilasajoneuvot mukaan lukien amfibioajoneuvot, c) panssaroidut autot ...”

| (31) | Tämä merkitsee käsiteltävänä olevassa asiassa, ettei valtiontukia koskevia perustamissopimuksen määräyksiä sovelleta toimenpiteisiin, jotka koskevat vuonna 1958 laaditussa luettelossa mainittuja tuotteita edellyttäen, että kyseiset toimenpiteet katsotaan tarpeellisiksi asianomaisen jäsenvaltion keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(31)

Tämä merkitsee käsiteltävänä olevassa asiassa, ettei valtiontukia koskevia perustamissopimuksen määräyksiä sovelleta toimenpiteisiin, jotka koskevat vuonna 1958 laaditussa luettelossa mainittuja tuotteita edellyttäen, että kyseiset toimenpiteet katsotaan tarpeellisiksi asianomaisen jäsenvaltion keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi.

| (32) | Oikeuskäytäntö edellyttää, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklaan vetoava jäsenvaltio toimittaa näyttöä siitä, että vapautukset eivät ole sallittua suurempia tällaisissa poikkeuksellisissa tapauksissa (8). |
| --- | --- |

(32)

Oikeuskäytäntö edellyttää, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artiklaan vetoava jäsenvaltio toimittaa näyttöä siitä, että vapautukset eivät ole sallittua suurempia tällaisissa poikkeuksellisissa tapauksissa (8).

| (33) | Kreikka väitti aluksi, että koko ELBOn tuotanto tai ainakin suuri osa siitä on tarkoitettu sotilaskäyttöön, minkä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artikla kattaa ja minkä vuoksi perustamissopimuksen valtiontukisäännöksiä ei siis voi soveltaa valtiontukien epäämiseen ELBOlta. |
| --- | --- |

(33)

Kreikka väitti aluksi, että koko ELBOn tuotanto tai ainakin suuri osa siitä on tarkoitettu sotilaskäyttöön, minkä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 296 artikla kattaa ja minkä vuoksi perustamissopimuksen valtiontukisäännöksiä ei siis voi soveltaa valtiontukien epäämiseen ELBOlta.

| (34) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. On selvää, että ELBO ei tuota ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, vaan myös joko kaksikäyttötuotteita tai yksinomaan siviilikäyttöön tarkoitettuja tuotteita (ks. johdanto-osan 8 ja 17 kappale). Pelkästään tästä syystä komissio ei voi hyväksyä yleistä väitettä, että kaikki ELBOn toiminta kuului EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan. Tämän poikkeusluvan soveltamista on arvioitava erikseen jokaisen tukitoimen osalta tuen tarkoituksen ja soveltamisalan perusteella. |
| --- | --- |

(34)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä. On selvää, että ELBO ei tuota ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, vaan myös joko kaksikäyttötuotteita tai yksinomaan siviilikäyttöön tarkoitettuja tuotteita (ks. johdanto-osan 8 ja 17 kappale). Pelkästään tästä syystä komissio ei voi hyväksyä yleistä väitettä, että kaikki ELBOn toiminta kuului EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan. Tämän poikkeusluvan soveltamista on arvioitava erikseen jokaisen tukitoimen osalta tuen tarkoituksen ja soveltamisalan perusteella.

| (35) | Komissio ei voi hyväksyä väitettä, että verovapautukset A ja B kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan. Koska sotilastuotannosta ja siviilituotannosta ei ole pidetty erillistä kirjanpitoa, ei ole mahdollista osoittaa, koskevatko kyseiset toimenpiteet yksinomaan sotilastuotantoa. |
| --- | --- |

(35)

Komissio ei voi hyväksyä väitettä, että verovapautukset A ja B kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan. Koska sotilastuotannosta ja siviilituotannosta ei ole pidetty erillistä kirjanpitoa, ei ole mahdollista osoittaa, koskevatko kyseiset toimenpiteet yksinomaan sotilastuotantoa.

| (36) | Lainatakuu on eri asia. Kreikka toi esiin tietoja, joiden mukaan takuu koski lainaa, jonka ELBO otti toimittaakseen Kreikan asevoimille tarkoitetut ajoneuvotilaukset. Ensimmäinen tilaus koski [...], jotka kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteella laadittuun sotatarvikeluetteloon. Toinen tilaus koski [...], joita ensi näkemältä voidaan pitää kaksikäyttötuotteina ja siten EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan kuuluvina vain, jos ne on tarkoitettu nimenomaan sotilaskäyttöön. Niistä Kreikka ilmoitti virallisesti, että [...] valmistettiin Kreikan asevoimien erityisvaatimusten mukaisesti [...]. Komissio hyväksyy väitteen, että [...] ominaisuuksiensa vuoksi kuuluu johdanto-osan 30 kappaleessa mainittuun luetteloon, erityisesti sen 6 kohdan b alakohtaan. Kreikka vakuutti myös komissiolle, että kaikki [...] oli luovutettu [...lle] käytettäväksi yksinomaan sotilastarkoituksiin, kuten puolustusministeriön kirjeessä vakuutetaan. Kreikka ilmoitti myös, että [...] on tarkoitettu sotatoimiin ja niiden tueksi, ja niiden katsottiin sopivan siihen [...]. Komissio hyväksyy sen, että ajoneuvoja tarvitaan Kreikan keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(36)

Lainatakuu on eri asia. Kreikka toi esiin tietoja, joiden mukaan takuu koski lainaa, jonka ELBO otti toimittaakseen Kreikan asevoimille tarkoitetut ajoneuvotilaukset. Ensimmäinen tilaus koski [...], jotka kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteella laadittuun sotatarvikeluetteloon. Toinen tilaus koski [...], joita ensi näkemältä voidaan pitää kaksikäyttötuotteina ja siten EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamisalaan kuuluvina vain, jos ne on tarkoitettu nimenomaan sotilaskäyttöön. Niistä Kreikka ilmoitti virallisesti, että [...] valmistettiin Kreikan asevoimien erityisvaatimusten mukaisesti [...]. Komissio hyväksyy väitteen, että [...] ominaisuuksiensa vuoksi kuuluu johdanto-osan 30 kappaleessa mainittuun luetteloon, erityisesti sen 6 kohdan b alakohtaan. Kreikka vakuutti myös komissiolle, että kaikki [...] oli luovutettu [...lle] käytettäväksi yksinomaan sotilastarkoituksiin, kuten puolustusministeriön kirjeessä vakuutetaan. Kreikka ilmoitti myös, että [...] on tarkoitettu sotatoimiin ja niiden tueksi, ja niiden katsottiin sopivan siihen [...]. Komissio hyväksyy sen, että ajoneuvoja tarvitaan Kreikan keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi.

| (37) | Komissio hyväksyy sen, että tilaus, jota varten lainatakuu myönnettiin, koski EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja sotatarvikkeita, ja että takuu tarvittiin niiden toimittamiseksi Kreikan asevoimille. Komissio hyväksyy tämän vuoksi, että lainatakuulle voidaan myöntää vapautus EY:n perustamissopimuksen valtiontakuita koskevista määräyksistä EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn poikkeusluvan perusteella. |
| --- | --- |

(37)

Komissio hyväksyy sen, että tilaus, jota varten lainatakuu myönnettiin, koski EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja sotatarvikkeita, ja että takuu tarvittiin niiden toimittamiseksi Kreikan asevoimille. Komissio hyväksyy tämän vuoksi, että lainatakuulle voidaan myöntää vapautus EY:n perustamissopimuksen valtiontakuita koskevista määräyksistä EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn poikkeusluvan perusteella.

| (38) | Jäljempänä oleva valtiontukisääntöjen analyysi koskee siten ainoastaan verovapautuksia A ja B. |
| --- | --- |

(38)

Jäljempänä oleva valtiontukisääntöjen analyysi koskee siten ainoastaan verovapautuksia A ja B.

5.2   Valtiontuen olemassaolo

5.2.1   Valtion varat, tukikelpoisuus, vaikutus kauppaan ja kilpailun vääristyminen

| (39) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, ”että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”, mikäli sitä ei voida perustella perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan tai 3 kohdan mukaisesti. Valtiontuen määritelmä kattaa valtion varojen suoran siirron (muun muassa avustuksina) lisäksi myös tapaukset, joissa valtio luopuu edunsaajaan kohdistuvista vaatimuksista. |
| --- | --- |

(39)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, ”että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”, mikäli sitä ei voida perustella perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan tai 3 kohdan mukaisesti. Valtiontuen määritelmä kattaa valtion varojen suoran siirron (muun muassa avustuksina) lisäksi myös tapaukset, joissa valtio luopuu edunsaajaan kohdistuvista vaatimuksista.

| (40) | Komissio katsoo, että verovapautukset A ja B ovat valtiontukea, koska kyse on veroista, jotka ovat valtion varoja, ja koska verovapautukset antavat valikoivan edun nimenomaisesti ELBOlle, jonka muutoin olisi suoritettava verovelkansa. Verovapautukset ovat myös nimenomaan valtion toimia, koska ne myönnettiin toimenpiteillä, joita säätävät valtion elimet (toisin sanoen lailla verovapautus A:n tapauksessa ja verohallituksen tekemällä verojen palautusta koskevalla päätöksellä verovapautus B:n tapauksessa). Koska autoteollisuuden alalla esiintyy kilpailua ja käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä, ELBOn saamat taloudelliset edut verrattuna sen kilpailijoihin haittaavat tai uhkaavat haitata kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(40)

Komissio katsoo, että verovapautukset A ja B ovat valtiontukea, koska kyse on veroista, jotka ovat valtion varoja, ja koska verovapautukset antavat valikoivan edun nimenomaisesti ELBOlle, jonka muutoin olisi suoritettava verovelkansa. Verovapautukset ovat myös nimenomaan valtion toimia, koska ne myönnettiin toimenpiteillä, joita säätävät valtion elimet (toisin sanoen lailla verovapautus A:n tapauksessa ja verohallituksen tekemällä verojen palautusta koskevalla päätöksellä verovapautus B:n tapauksessa). Koska autoteollisuuden alalla esiintyy kilpailua ja käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä, ELBOn saamat taloudelliset edut verrattuna sen kilpailijoihin haittaavat tai uhkaavat haitata kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.2.2   Etua koskeva arviointiperiaate: Kreikka väittää toimineensa kuten yksityinen myyjä

| (41) | Kreikka väitti, etteivät verovapautukset A ja B ole valtiontukea, koska ne eivät anna ELBOlle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Kuitenkin, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 23 ja 26 kappaleessa mainitaan, Kreikka väittää toimineensa niin kuin kuka tahansa yksityinen myyjä vastaavissa oloissa. |
| --- | --- |

(41)

Kreikka väitti, etteivät verovapautukset A ja B ole valtiontukea, koska ne eivät anna ELBOlle etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Kuitenkin, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 23 ja 26 kappaleessa mainitaan, Kreikka väittää toimineensa niin kuin kuka tahansa yksityinen myyjä vastaavissa oloissa.

| (42) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(42)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä.

| (43) | Ensiksikin komissio huomauttaa, että vaikka Kreikka väittää toimineensa kuten kuka tahansa yksityinen myyjä vastaavissa oloissa, hyväksyessään ELBOlle tukitoimenpiteitä se käytti yksinomaan valtiolle kuuluvaa valtaa: se sääti erityisestä verovapauslaista verovapautus A:n tapauksessa, ja verohallitus teki päätöksen verovapautus B:n tapauksessa. Tällaista valtaa ei yksityinen myyjä voisi koskaan käyttää. On siis täysin pois suljettu, että Kreikan valtio oli toiminut kuten yksityinen toimija tavanomaisissa olosuhteissa (9). |
| --- | --- |

(43)

Ensiksikin komissio huomauttaa, että vaikka Kreikka väittää toimineensa kuten kuka tahansa yksityinen myyjä vastaavissa oloissa, hyväksyessään ELBOlle tukitoimenpiteitä se käytti yksinomaan valtiolle kuuluvaa valtaa: se sääti erityisestä verovapauslaista verovapautus A:n tapauksessa, ja verohallitus teki päätöksen verovapautus B:n tapauksessa. Tällaista valtaa ei yksityinen myyjä voisi koskaan käyttää. On siis täysin pois suljettu, että Kreikan valtio oli toiminut kuten yksityinen toimija tavanomaisissa olosuhteissa (9).

| (44) | Komissio huomauttaa lisäksi, ettei Kreikka toimittanut mitään näyttöä väitteelleen, että luopuminen veroja koskevista vaatimuksista teki mahdolliseksi saada korkeamman hinnan (toisin sanoen osakkeiden myyntihinta miinus verotulot, joista valtio luopui) omistamistaan ELBOn osakkeista kuin hinta, jonka se olisi saanut, jos se olisi myynyt osakkeet, jos verovaatimuksista ei olisi luovuttu. Näyttönä olisi voinut olla vertailu todellisen myyntihinnan ja vaihtoehtoisessa skenaariossa arvioidun myyntihinnan välillä. Koska tällaisesta näytöstä ei ole pienintäkään viitettä, ei Kreikan esitystä siitä, että verovapautusten myöntäminen olisi ollut liiketaloudellisesti järkevää, voida mitenkään hyväksyä. |
| --- | --- |

(44)

Komissio huomauttaa lisäksi, ettei Kreikka toimittanut mitään näyttöä väitteelleen, että luopuminen veroja koskevista vaatimuksista teki mahdolliseksi saada korkeamman hinnan (toisin sanoen osakkeiden myyntihinta miinus verotulot, joista valtio luopui) omistamistaan ELBOn osakkeista kuin hinta, jonka se olisi saanut, jos se olisi myynyt osakkeet, jos verovaatimuksista ei olisi luovuttu. Näyttönä olisi voinut olla vertailu todellisen myyntihinnan ja vaihtoehtoisessa skenaariossa arvioidun myyntihinnan välillä. Koska tällaisesta näytöstä ei ole pienintäkään viitettä, ei Kreikan esitystä siitä, että verovapautusten myöntäminen olisi ollut liiketaloudellisesti järkevää, voida mitenkään hyväksyä.

| (45) | Komissio ei siis hyväksy Kreikan väitettä siitä, että se olisi toiminut niin kuin markkinataloudessa toimiva myyjä, vaan katsoo, että verovapautukset A ja B tuottivat ELBOlle hyödyn, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(45)

Komissio ei siis hyväksy Kreikan väitettä siitä, että se olisi toiminut niin kuin markkinataloudessa toimiva myyjä, vaan katsoo, että verovapautukset A ja B tuottivat ELBOlle hyödyn, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

5.2.3   Päätelmät valtiontuen olemassaolosta

| (46) | Komissio katsoo, että verovapautukset A ja B ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(46)

Komissio katsoo, että verovapautukset A ja B ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5.3   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

5.3.1   Oletus soveltuvuudesta valtiontukiohjelman N 11/91 puitteissa

| (47) | Tutkinnan aikana Kreikka väitti, että jos verovapautukset A ja B katsotaan valtiontuiksi, niihin voitaisiin soveltaa edellä mainittua valtiontukiohjelmaa, jonka komissio hyväksyi asiassa N 11/91. Tällöin tuet olisivat yhteismarkkinoille soveltuvia. Komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa esitettyjä Kreikan väitteitä. |
| --- | --- |

(47)

Tutkinnan aikana Kreikka väitti, että jos verovapautukset A ja B katsotaan valtiontuiksi, niihin voitaisiin soveltaa edellä mainittua valtiontukiohjelmaa, jonka komissio hyväksyi asiassa N 11/91. Tällöin tuet olisivat yhteismarkkinoille soveltuvia. Komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa esitettyjä Kreikan väitteitä.

| (48) | Komissio toteaa aluksi, että lakia 1892/90, josta oli kyse komission päätöksessä N 11/91, sovelletaan vain yritysten tai niiden koko omaisuuden tai osake-enemmistön myyntiin tai muun tyyppiseen siirtoon (lain 1892/90 49 §). Tässä tapauksessa ELBOn osakkeista myytiin kuitenkin vain 43 prosenttia yksityiselle, ja Kreikan valtio piti 51 prosenttia osakkeista. Jo tällä perusteella komissio katsoo, ettei ELBOn osittainen yksityistäminen kuulu kyseisen tukiohjelman soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(48)

Komissio toteaa aluksi, että lakia 1892/90, josta oli kyse komission päätöksessä N 11/91, sovelletaan vain yritysten tai niiden koko omaisuuden tai osake-enemmistön myyntiin tai muun tyyppiseen siirtoon (lain 1892/90 49 §). Tässä tapauksessa ELBOn osakkeista myytiin kuitenkin vain 43 prosenttia yksityiselle, ja Kreikan valtio piti 51 prosenttia osakkeista. Jo tällä perusteella komissio katsoo, ettei ELBOn osittainen yksityistäminen kuulu kyseisen tukiohjelman soveltamisalaan.

| (49) | Silloinkin, jos hyväksyttäisiin, että osakkeiden myyntisopimus kuuluisi ohjelman N 11/91 soveltamisalaan, eivät kyseisen ohjelman vaatimukset täyttyisi. |
| --- | --- |

(49)

Silloinkin, jos hyväksyttäisiin, että osakkeiden myyntisopimus kuuluisi ohjelman N 11/91 soveltamisalaan, eivät kyseisen ohjelman vaatimukset täyttyisi.

| (50) | Itse asiassa, vaikka oletettaisiin, että sotilasajoneuvojen valmistus ei kuulu tukiohjelmassa tarkoitetun autoteollisuuden piiriin, tosiasia on, että ELBO, kuten edellä osoitetaan, valmistaa monenlaisia kaksikäyttöajoneuvoja tai siviiliajoneuvoja yksinomaan sotilaskäyttöön tarkoitetun tuotannon lisäksi. ELBOn siviilikäyttöön tarkoitettu tuotanto riittää tekemään ELBOsta autonvalmistajan tukiohjelmassa tarkoitetussa mielessä. |
| --- | --- |

(50)

Itse asiassa, vaikka oletettaisiin, että sotilasajoneuvojen valmistus ei kuulu tukiohjelmassa tarkoitetun autoteollisuuden piiriin, tosiasia on, että ELBO, kuten edellä osoitetaan, valmistaa monenlaisia kaksikäyttöajoneuvoja tai siviiliajoneuvoja yksinomaan sotilaskäyttöön tarkoitetun tuotannon lisäksi. ELBOn siviilikäyttöön tarkoitettu tuotanto riittää tekemään ELBOsta autonvalmistajan tukiohjelmassa tarkoitetussa mielessä.

| (51) | Autoteollisuusyritysten, kuten ELBOn, yksityistämisessä komissiolle tehty ennakkoilmoitus on ehdoton edellytys sille, että tukiohjelma olisi sisämarkkinoille soveltuva (10). Kreikka ei antanut tiedoksi ELBOn osittaista yksityistämistä. Verovapautuksia A ja B ei siis voi pitää yhteismarkkinoille soveltuvina tukiohjelman perusteella. |
| --- | --- |

(51)

Autoteollisuusyritysten, kuten ELBOn, yksityistämisessä komissiolle tehty ennakkoilmoitus on ehdoton edellytys sille, että tukiohjelma olisi sisämarkkinoille soveltuva (10). Kreikka ei antanut tiedoksi ELBOn osittaista yksityistämistä. Verovapautuksia A ja B ei siis voi pitää yhteismarkkinoille soveltuvina tukiohjelman perusteella.

5.3.2   Muut yhteismarkkinoille soveltuvuutta osoittavat seikat

| (52) | Kreikka ei esittänyt muita perusteita tuen soveltuvuudelle yhteismarkkinoille, eikä komissio löydä mitään muuta oikeusperustetta, jonka perusteella tukea voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(52)

Kreikka ei esittänyt muita perusteita tuen soveltuvuudelle yhteismarkkinoille, eikä komissio löydä mitään muuta oikeusperustetta, jonka perusteella tukea voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.

| (53) | Komissio katsoo, ettei ELBOlle myönnetty valtiontuki sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(53)

Komissio katsoo, ettei ELBOlle myönnetty valtiontuki sovellu yhteismarkkinoille.

5.4   Tukisumman selvittely

| (54) | ELBOn on maksettava takaisin sääntöjen vastainen valtiontuki. Menettelyn aloittamisesta tehdyn komission päätöksen mukaan voidaan kuitenkin katsoa, että se osa ELBOn tuotantoa, joka koskee sotilastarvikkeita, kuuluu EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan. Siltä osin kuin tuki kohdistui kyseiselle osalle tuotantoa, sitä ei tulisi pitää valtiontukena, jos se oli tarpeen Kreikan keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi. On selvitettävä, miten tuki jakautuu tuotannon eri osien kesken. |
| --- | --- |

(54)

ELBOn on maksettava takaisin sääntöjen vastainen valtiontuki. Menettelyn aloittamisesta tehdyn komission päätöksen mukaan voidaan kuitenkin katsoa, että se osa ELBOn tuotantoa, joka koskee sotilastarvikkeita, kuuluu EY:n perustamissopimuksen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan. Siltä osin kuin tuki kohdistui kyseiselle osalle tuotantoa, sitä ei tulisi pitää valtiontukena, jos se oli tarpeen Kreikan keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi. On selvitettävä, miten tuki jakautuu tuotannon eri osien kesken.

| (55) | Tämän päätöksen kohteena oleva valtiontuki ei koske tiettyä toimintaa, toisin sanoen sitä ei ollut myönnetty tietyn hankkeen rahoittamiseksi. Komission on siis selvitettävä, missä määrin kyseinen tuki hyödytti sotilastuotantoa ja missä määrin siviilituotantoa. Laskutoimitusta vaikeuttaa se, ettei ELBO pitänyt sotilastuotannosta ja siviilituotannosta erillistä kirjanpitoa. Näissä olosuhteissa komissio perustaa analyysinsä molempien alojen toiminnan suhteelliseen volyymiin. On siis arvioitava niiden suhteellinen merkitys. Komissio huomauttaa, että kaikki ELBOlle osoitettu valtiontuki, jota ei ollut osoitettu tietyn toiminnan rahoitukseen, kattoi samanaikaisesti vanhoja velkoja ja antoi ELBOlle tuleviin toimiin vaikuttavan edun. Laskettaessa, missä määrin valtiontuki hyödytti siviilituotantoa ja sotilastuotantoa, komissio katsoo, että ei riitä, että analysoidaan tuotannon jakautuminen sotilastuotannon ja siviilituotannon kesken (toisin sanoen analysoidaan niiden suhteellinen merkitys) valtiontuen myöntämisvuonna, vaan on laskettava tuotannon keskimääräinen jakautuminen näiden kahden toiminnan välillä riittävän pitkänä ajanjaksona. Koska näiden tuotantojen tärkeys voi vaihdella paljon eri vuosien välillä, on perusteltua laskea usean vuoden keskiarvo. Jokin tietty vuosi ei ehkä edusta tuotannon keskimääräistä jakautumista näiden kahden toiminnan välillä pitemmällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(55)

Tämän päätöksen kohteena oleva valtiontuki ei koske tiettyä toimintaa, toisin sanoen sitä ei ollut myönnetty tietyn hankkeen rahoittamiseksi. Komission on siis selvitettävä, missä määrin kyseinen tuki hyödytti sotilastuotantoa ja missä määrin siviilituotantoa. Laskutoimitusta vaikeuttaa se, ettei ELBO pitänyt sotilastuotannosta ja siviilituotannosta erillistä kirjanpitoa. Näissä olosuhteissa komissio perustaa analyysinsä molempien alojen toiminnan suhteelliseen volyymiin. On siis arvioitava niiden suhteellinen merkitys. Komissio huomauttaa, että kaikki ELBOlle osoitettu valtiontuki, jota ei ollut osoitettu tietyn toiminnan rahoitukseen, kattoi samanaikaisesti vanhoja velkoja ja antoi ELBOlle tuleviin toimiin vaikuttavan edun. Laskettaessa, missä määrin valtiontuki hyödytti siviilituotantoa ja sotilastuotantoa, komissio katsoo, että ei riitä, että analysoidaan tuotannon jakautuminen sotilastuotannon ja siviilituotannon kesken (toisin sanoen analysoidaan niiden suhteellinen merkitys) valtiontuen myöntämisvuonna, vaan on laskettava tuotannon keskimääräinen jakautuminen näiden kahden toiminnan välillä riittävän pitkänä ajanjaksona. Koska näiden tuotantojen tärkeys voi vaihdella paljon eri vuosien välillä, on perusteltua laskea usean vuoden keskiarvo. Jokin tietty vuosi ei ehkä edusta tuotannon keskimääräistä jakautumista näiden kahden toiminnan välillä pitemmällä aikavälillä.

| (56) | Koska siviilituotannosta ja sotilastuotannosta ei ole pidetty erillistä kirjanpitoa, tuotannon jakautumisen on pakosta perustuttava arvioon. Komissio katsoo, että ELBOn myynnin jakautuminen sotilasohjelmiin ja siviiliasiakkaisiin tarjoaa hyväksyttävän perustan arviolle tuotannon jakautumiselle sotatarvikkeisiin ja siviilitarvikkeisiin ja että verovapautuksista A ja B saadut tulot on jaettava sen mukaisesti (11). |
| --- | --- |

(56)

Koska siviilituotannosta ja sotilastuotannosta ei ole pidetty erillistä kirjanpitoa, tuotannon jakautumisen on pakosta perustuttava arvioon. Komissio katsoo, että ELBOn myynnin jakautuminen sotilasohjelmiin ja siviiliasiakkaisiin tarjoaa hyväksyttävän perustan arviolle tuotannon jakautumiselle sotatarvikkeisiin ja siviilitarvikkeisiin ja että verovapautuksista A ja B saadut tulot on jaettava sen mukaisesti (11).

| (57) | Kreikka on toimittanut tietoja ELBOn myynnistä sotilasohjelmiin ja siviiliasiakkaille. Vuosina 1987–2000 eli verovapautukset kattavalla ajanjaksolla myynti sotilasohjelmiin oli keskimäärin 79,9 prosenttia. Siviilimyynti oli siis 20,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(57)

Kreikka on toimittanut tietoja ELBOn myynnistä sotilasohjelmiin ja siviiliasiakkaille. Vuosina 1987–2000 eli verovapautukset kattavalla ajanjaksolla myynti sotilasohjelmiin oli keskimäärin 79,9 prosenttia. Siviilimyynti oli siis 20,1 prosenttia.

| (58) | Jos tätä suhdetta sovelletaan verovapautuksiin, säännöstenvastainen tuki, joka ELBOn on maksettava takaisin (kaikki summat on pyöristetty ylöspäin seuraavaan kokonaiseen rahayksikkömäärään), on 1 193 753 186 drakmaa x 0,201 = 239 944 390 drakmaa verovapautus A:n osalta ja 3 546 407,89 euroa x 0,201 = 712 827,99 euroa verovapautus B:n osalta. |
| --- | --- |

(58)

Jos tätä suhdetta sovelletaan verovapautuksiin, säännöstenvastainen tuki, joka ELBOn on maksettava takaisin (kaikki summat on pyöristetty ylöspäin seuraavaan kokonaiseen rahayksikkömäärään), on 1 193 753 186 drakmaa x 0,201 = 239 944 390 drakmaa verovapautus A:n osalta ja 3 546 407,89 euroa x 0,201 = 712 827,99 euroa verovapautus B:n osalta.

| (59) | Kuitenkin jos komissio katsoo, että 79,9 prosenttia kaikesta ELBOlle tulleesta valtiontuesta on käytetty ELBOn sotilastuotannon rahoittamiseen, on myös pääteltävä, että 79,9 prosenttia yrityksestä lähteneestä rahasta olisi peräisin sotilastuotannosta. Koska suurin osa ELBOn tuotannosta on sotilastuotantoa ja koska ELBO ei pidä erillistä kirjanpitoa siviilituotannostaan, on vaarana, että siviilituotannolle annettujen tukien palautus rahoitetaan pääasiassa varoilla, jotka muuten olisi käytetty sotilastuotannon rahoitukseen. Jotta voidaan palauttaa tilanne sellaiseksi kuin se olisi ollut ilman valtiontukia ja estää muiden tukien myöntäminen siviilituotannolle, Kreikan on varmistettava, että tuki maksetaan takaisin yksinomaan ELBOn siviilituotannon tuloista (12). |
| --- | --- |

(59)

Kuitenkin jos komissio katsoo, että 79,9 prosenttia kaikesta ELBOlle tulleesta valtiontuesta on käytetty ELBOn sotilastuotannon rahoittamiseen, on myös pääteltävä, että 79,9 prosenttia yrityksestä lähteneestä rahasta olisi peräisin sotilastuotannosta. Koska suurin osa ELBOn tuotannosta on sotilastuotantoa ja koska ELBO ei pidä erillistä kirjanpitoa siviilituotannostaan, on vaarana, että siviilituotannolle annettujen tukien palautus rahoitetaan pääasiassa varoilla, jotka muuten olisi käytetty sotilastuotannon rahoitukseen. Jotta voidaan palauttaa tilanne sellaiseksi kuin se olisi ollut ilman valtiontukia ja estää muiden tukien myöntäminen siviilituotannolle, Kreikan on varmistettava, että tuki maksetaan takaisin yksinomaan ELBOn siviilituotannon tuloista (12).

| (60) | Tämä päätös ei vaikuta kantaan, jonka komissio voi omaksua kyseisten toimien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, erityisesti siitä, ovatko ne julkisia hankintoja ja toimilupia koskevien sääntöjen mukaisia, |
| --- | --- |

(60)

Tämä päätös ei vaikuta kantaan, jonka komissio voi omaksua kyseisten toimien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, erityisesti siitä, ovatko ne julkisia hankintoja ja toimilupia koskevien sääntöjen mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka määrä on 239 944 390 Kreikan drakmaa ja 712 827,99 euroa ja jonka Kreikka on säännöstenvastaisesti myöntänyt ELBOlle, on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastainen eikä sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Kreikan on perittävä tuensaajalta takaisin 1 artiklassa mainittu tuki. Tuki on perittävän takaisin yksinomaan ELBOn siviilituotannosta peräisin olevista tuloista.

2.   Takaisinperittävään määrään sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.

3.   Korko lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 (13) V luvun säännösten mukaisesti.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Kreikan on varmistettava tämän päätöksen täytäntöönpano neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

4 artikla

1.   Kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta Kreikan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | kokonaismäärä, joka edunsaajan on palautettava (alkupääoma ja korot); Kreikan on erityisesti mainittava verovapautuksen B osalta 634 088,99 euron takaisinmaksun tarkka päivämäärä (katso johdanto-osan 14 kappaleen toinen luetelmakohta); |
| --- | --- |

a)

kokonaismäärä, joka edunsaajan on palautettava (alkupääoma ja korot); Kreikan on erityisesti mainittava verovapautuksen B osalta 634 088,99 euron takaisinmaksun tarkka päivämäärä (katso johdanto-osan 14 kappaleen toinen luetelmakohta);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjatodisteet, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjatodisteet, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Kreikan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyytämät tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös toimitettava tiedot tukimääristä ja koroista, jotka tuensaaja on jo palauttanut.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä maaliskuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 34, 10.2.2006, s. 24.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Määrä, jonka Kreikan viranomaiset ilmoittivat euroina.

3

(4)  Tämä päätös pantiin täytäntöön vain 29. elokuuta 2000 tehdyssä Kreikan valtion ja Mytilineosin välisessä osakkeidenmyyntisopimuksessa

4

(5)  Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

6

(7)  Ranskaksi ”automobiles”.

7

(8)  Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 8. huhtikuuta 2008 tekemä päätös asiassa C-337/05, komissio vs. Italia (ei ole vielä julkaistu), 42–49 kappale.

8

komissio

Italia

(9)  Ks. ensimmäisen asteen tuomioistuimen 17. joulukuuta 2008 asiassa T-196/04 Ryanair tekemä päätös (ei ole vielä julkaistu), kappaleet 84, 85 ja 90.

9

(10)  Oikeuskäytännöstä ilmenee, että kun tietty tukiohjelma edellyttää erilaisten tukimuotojen ilmoittamista (esimerkiksi tiettyjen alojen yrityksille), näitä tukia ei arvioida tukiohjelman puitteissa, vaan ne on ilmoitettava erikseen. Tiedoksi antaminen merkitsee vahvaa oletusta sääntöjenmukaisuudesta eikä ole yksinomaan tiedotusasia. Ks. yhdistetyt asiat Τ-447/93, Τ-448/93 ja Τ-449/93, AIETEC et al., Kok. 1995, s. II-1971, kappaleet 129 ja 135; asia C-169/95, komissio vs. Espanja, Kok. 1997, s. 1–135, kappaleet 28–29; yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen, Kok. 1999, s. 11–3663, kappale 203; yhdistetyt asiat C-57/00 P ja C-61/00 P, Freistaat Sachsen, Kok. 2003, s. 1–9975, kappale 114 ja seuraavat.

10

(11)  Samantyyppistä arviota käytettiin komission 2 päivänä heinäkuuta 2008 tekemässä päätöksessä asiassa C-16/04, joka koskee Kreikan laivanvarustamoille myönnettyjä tukia (ei ole vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/state_aid/register/).

11

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(12)  Ks. päätös asiassa C-16/04, johon viitataan alaviitteessä 10, erityisesti kappaleet 340 ja seuraavat.

12

(13)  Asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta, EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

13

---

Tiedot saaduista, takaisinperittävistä ja jo takaisinperityistä tukimääristä

| Tuensaaja | Tukiohjelman nojalla saadun tuen kokonaismäärä (1) | Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

  (Pääoma) | Jo palautetun tuen kokonaismäärä (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korko |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Tuensaaja

Tukiohjelman nojalla saadun tuen kokonaismäärä (1)

Takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (1)

(Pääoma)

Jo palautetun tuen kokonaismäärä (1)

Pääoma

Korko

---

(1)  miljoonaa (kansallinen valuutta).

---