# Uradni list L 134/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.134.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 134 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 531. junij 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.134.slv

Uradni list

Evropske unije

L 134

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 531. junij 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 471/2010 z dne 31. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Uniji (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 472/2010 z dne 31. maja 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 473/2010 z dne 31. maja 2010 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov | 25 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 474/2010 z dne 31. maja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 59 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 475/2010 z dne 31. maja 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 61 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 476/2010 z dne 31. maja 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. junija 2010 | 63 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta 2010/32/EU z dne 10. maja 2010 o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU (
  1
  ) | 66 |
| | * | Direktiva Komisije 2010/34/EU z dne 31. maja 2010 o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 91/414/EGS glede razširitve uporabe aktivne snovi penkonazol (
  1
  ) | 73 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/305/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 26. aprila 2010 o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora | 75 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 471/2010 z dne 31. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Uniji (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 472/2010 z dne 31. maja 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov

4

*

Uredba Komisije (EU) št. 473/2010 z dne 31. maja 2010 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov

25

Uredba Komisije (EU) št. 474/2010 z dne 31. maja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

59

Uredba Komisije (EU) št. 475/2010 z dne 31. maja 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

61

Uredba Komisije (EU) št. 476/2010 z dne 31. maja 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. junija 2010

63

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta 2010/32/EU z dne 10. maja 2010 o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU (
  1
  )

1

66

*

Direktiva Komisije 2010/34/EU z dne 31. maja 2010 o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 91/414/EGS glede razširitve uporabe aktivne snovi penkonazol (
  1
  )

1

73

SKLEPI

2010/305/EU

*

Sklep Sveta z dne 26. aprila 2010 o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 471/2010

z dne 31. maja 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1) ter zlasti člena 33(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 Priloga III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (2) vzpostavlja seznam tretjih držav, v katerih so sistem pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo priznani za enakovredne tistim, ki so določeni v navedeni uredbi. V skladu z novimi vlogami in informacijami, ki jih je Komisija prejela od tretjih držav od zadnje objave seznama, je treba upoštevati nekatere spremembe in jih dodati ali vstaviti na seznam. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 Priloga III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (2) vzpostavlja seznam tretjih držav, v katerih so sistem pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo priznani za enakovredne tistim, ki so določeni v navedeni uredbi. V skladu z novimi vlogami in informacijami, ki jih je Komisija prejela od tretjih držav od zadnje objave seznama, je treba upoštevati nekatere spremembe in jih dodati ali vstaviti na seznam.

| (2) | Avstralski organi so Komisijo obvestili, da se je en nadzorni organ preoblikoval in spremenil svoje ime. Avstralski organi so Komisiji predložili potrebna jamstva, da novi preoblikovani nadzorni organ izpolnjuje pogoje iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(2)

Avstralski organi so Komisijo obvestili, da se je en nadzorni organ preoblikoval in spremenil svoje ime. Avstralski organi so Komisiji predložili potrebna jamstva, da novi preoblikovani nadzorni organ izpolnjuje pogoje iz člena 8(2) Uredbe (ES) št. 1235/2008.

| (3) | Nekateri kmetijski proizvodi, uvoženi iz Japonske, se zdaj tržijo v Uniji v skladu s prehodnimi določbami iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1235/2008. Japonska je Komisiji predložila zahtevek za vključitev na seznam iz Priloge III k navedeni uredbi in v skladu s členoma 7 in 8 navedene uredbe predložila zahtevane informacije. Proučitev teh informacij in posledična razprava z japonskimi organi je privedla do ugotovitve, da so v navedeni državi pravila za pridelavo in nadzor ekoloških proizvodov enakovredna tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007. Komisija je na kraju samem proučila pravila pridelave in nadzorne ukrepe iz člena 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007, ki se na Japonskem dejansko uporabljajo. Zato mora Komisija vključiti Japonsko na seznam iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(3)

Nekateri kmetijski proizvodi, uvoženi iz Japonske, se zdaj tržijo v Uniji v skladu s prehodnimi določbami iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1235/2008. Japonska je Komisiji predložila zahtevek za vključitev na seznam iz Priloge III k navedeni uredbi in v skladu s členoma 7 in 8 navedene uredbe predložila zahtevane informacije. Proučitev teh informacij in posledična razprava z japonskimi organi je privedla do ugotovitve, da so v navedeni državi pravila za pridelavo in nadzor ekoloških proizvodov enakovredna tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007. Komisija je na kraju samem proučila pravila pridelave in nadzorne ukrepe iz člena 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007, ki se na Japonskem dejansko uporabljajo. Zato mora Komisija vključiti Japonsko na seznam iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1235/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1235/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 334, 12.12.2008, str. 25.

2

---

PRILOGA

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni:

| 1. | V točki 5 se v besedilu v zvezi z Avstralijo četrta alinea nadomesti z naslednjo:






  „— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au“; |
| --- | --- | --- |

1.

V točki 5 se v besedilu v zvezi z Avstralijo četrta alinea nadomesti z naslednjo:

„—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au“;

| 2. | Po besedilu v zvezi z Izraelom se vstavi naslednje besedilo:
  „JAPONSKA
  1.   Kategorije proizvodov:






  (a) | nepredelani rastlinski proizvodi ter vegetativni razmnoževalni material in semena za gojenje; |
| --- | --- | --- |

2.

Po besedilu v zvezi z Izraelom se vstavi naslednje besedilo:

„JAPONSKA

1.   Kategorije proizvodov:

(a)

nepredelani rastlinski proizvodi ter vegetativni razmnoževalni material in semena za gojenje;

| (b) | predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo, večinoma sestavljeni iz ene ali več sestavin rastlinskega izvora. |
| --- | --- |

(b)

predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo, večinoma sestavljeni iz ene ali več sestavin rastlinskega izvora.

2.   Poreklo: proizvodi kategorije 1(a) in ekološko pridelane sestavine v proizvodih kategorije 1(b), ki so bili pridelani na Japonskem.

3.   Standardi pridelave: Japanese Agricultural Standard for Organic Plants (Notification No. 1605 of the MAFF of October 27, 2005), Japanese Agricultural Standard for Organic Processed Foods (Notification No. 1606 of MAFF of October 27, 2005).

4.   Pristojni organi: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html and Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Nadzorni organi:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd., www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd., http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd., www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki

6.   Organi za izdajo potrdil: kakor v točki 5.

7.   Trajanje vključitve: do 30. junija 2013“.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 472/2010

z dne 31. maja 2010

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Komisija je 3. septembra 2009 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata (v nadaljnjem besedilu: PET) s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov (v nadaljnjem besedilu: zadevne države) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 3. septembra 2009 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata (v nadaljnjem besedilu: PET) s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov (v nadaljnjem besedilu: zadevne države) v Unijo.

| (2) | Postopek se je začel po pritožbi, ki jo je 20. julija 2009 vložil odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje nekaterih vrst polietilen tereftalata v Uniji, v tem primeru več kot 50 %. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel po pritožbi, ki jo je 20. julija 2009 vložil odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje nekaterih vrst polietilen tereftalata v Uniji, v tem primeru več kot 50 %. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav in znatni škodi, ki je nastala zaradi tega, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

1.2   Strani, ki jih zadeva postopek

| (3) | Komisija je proizvajalce pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uvoznike/trgovce in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, proizvajalce izvoznike ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je proizvajalce pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uvoznike/trgovce in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, proizvajalce izvoznike ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (4) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Glede na očitno veliko število proizvajalcev in uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci in uvozniki Unije pozvani, da se javijo Komisiji in v skladu z obvestilom o začetku predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009). |
| --- | --- |

(5)

Glede na očitno veliko število proizvajalcev in uvoznikov Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci in uvozniki Unije pozvani, da se javijo Komisiji in v skladu z obvestilom o začetku predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi, v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009).

| (6) | Štirinajst proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec petih proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(6)

Štirinajst proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec petih proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije.

| (7) | Osem uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih uvoznikov, izbrala vzorec dveh uvoznikov, ki predstavljata 83 % uvoza vseh sodelujočih uvoznikov ter 48 % vsega uvoza iz ZAE, Irana in Pakistana. |
| --- | --- |

(7)

Osem uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od sodelujočih uvoznikov, izbrala vzorec dveh uvoznikov, ki predstavljata 83 % uvoza vseh sodelujočih uvoznikov ter 48 % vsega uvoza iz ZAE, Irana in Pakistana.

| (8) | Komisija je poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim uvoznikom ter vsem uporabnikom in dobaviteljem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tudi tistim, ki so se javili v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je poslala vprašalnike proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim uvoznikom ter vsem uporabnikom in dobaviteljem, za katere je znano, da jih to zadeva, in tudi tistim, ki so se javili v roku iz obvestila o začetku.

| (9) | Izpolnjene vprašalnike je poslalo pet vzorčenih proizvajalcev Unije, en vzorčeni uvoznik, deset uporabnikov v Uniji, trije dobavitelji surovin, en proizvajalec izvoznik v Iranu in z njim povezan trgovec, en proizvajalec izvoznik v Pakistanu ter en proizvajalec izvoznik v Združenih arabskih emiratih. Poleg tega je sedem sodelujočih proizvajalcev Unije predložilo zahtevane splošne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(9)

Izpolnjene vprašalnike je poslalo pet vzorčenih proizvajalcev Unije, en vzorčeni uvoznik, deset uporabnikov v Uniji, trije dobavitelji surovin, en proizvajalec izvoznik v Iranu in z njim povezan trgovec, en proizvajalec izvoznik v Pakistanu ter en proizvajalec izvoznik v Združenih arabskih emiratih. Poleg tega je sedem sodelujočih proizvajalcev Unije predložilo zahtevane splošne podatke za analizo škode.

| (10) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za predhodno ugotovitev dampinga, z njim povzročene škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Unije







  — | Novapet SA, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za predhodno ugotovitev dampinga, z njim povzročene škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Unije

—

Novapet SA, Španija,

| — | Equipolymers s.r.l., Italija, |
| --- | --- |

—

Equipolymers s.r.l., Italija,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Litva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,

| — | UAB Neo Group, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Litva;

| (b) | Proizvajalec izvoznik v Iranu







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. in z njim povezane družbe, Bandar Imam Khomeini in Tehran; |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalec izvoznik v Iranu

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. in z njim povezane družbe, Bandar Imam Khomeini in Tehran;

| (c) | Proizvajalec izvoznik v Pakistanu







  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalec izvoznik v Pakistanu

—

Novatex Limited, Karachi;

| (d) | Proizvajalec izvoznik v Združenih arabskih emiratih







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalec izvoznik v Združenih arabskih emiratih

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3   Obdobje preiskave

| (11) | Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (12) | Zadevni izdelek je polietilen tereftalat z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5 s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščen pod oznako KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek je polietilen tereftalat z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5 s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), trenutno uvrščen pod oznako KN 3907 60 20.

| (13) | PET je kemični izdelek, ki se običajno uporablja v industriji umetnih mas za proizvodnjo plastenk in folij. Ker je ta razred PET homogen izdelek, ni bil dodatno razdeljen na različne vrste izdelkov. |
| --- | --- |

(13)

PET je kemični izdelek, ki se običajno uporablja v industriji umetnih mas za proizvodnjo plastenk in folij. Ker je ta razred PET homogen izdelek, ni bil dodatno razdeljen na različne vrste izdelkov.

2.2   Podobni izdelek

| (14) | Preiskava je pokazala, da imata PET, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter PET, ki se proizvaja in prodaja na notranjih trgih Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov ter izvaža v Unijo, v glavnem enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Preiskava je pokazala, da imata PET, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter PET, ki se proizvaja in prodaja na notranjih trgih Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov ter izvaža v Unijo, v glavnem enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

| (15) | Glede na znatna nihanja stroškov surovin in tržnih cen PET v OP se je štelo za ustrezno, da se za določitev normalne vrednosti in izvozne cene uporabijo četrtletni podatki. Vendar te metodologije ni bilo mogoče uporabiti za Iran, ker edini iranski proizvajalec ni mogel predložiti popolnih četrtletnih podatkov o stroških. |
| --- | --- |

(15)

Glede na znatna nihanja stroškov surovin in tržnih cen PET v OP se je štelo za ustrezno, da se za določitev normalne vrednosti in izvozne cene uporabijo četrtletni podatki. Vendar te metodologije ni bilo mogoče uporabiti za Iran, ker edini iranski proizvajalec ni mogel predložiti popolnih četrtletnih podatkov o stroških.

3.1   Iran

3.1.1   Normalna vrednost

| (16) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovila, ali je domača prodaja edinega iranskega proizvajalca dovolj reprezentativna, tj. ali celoten obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Domača prodaja edinega iranskega proizvajalca je bila v obdobju preiskave dovolj reprezentativna. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovila, ali je domača prodaja edinega iranskega proizvajalca dovolj reprezentativna, tj. ali celoten obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Domača prodaja edinega iranskega proizvajalca je bila v obdobju preiskave dovolj reprezentativna.

| (17) | Komisija je nato proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na iranskem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je nato proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na iranskem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP.

| (18) | Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. |
| --- | --- |

(18)

Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

3.1.2   Izvozna cena

| (19) | Ker je izvoz v Unijo potekal prek povezane trgovske družbe v Iranu, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cen, ki jih je ta povezani trgovec zaračunaval neodvisnim strankam v Uniji. |
| --- | --- |

(19)

Ker je izvoz v Unijo potekal prek povezane trgovske družbe v Iranu, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cen, ki jih je ta povezani trgovec zaračunaval neodvisnim strankam v Uniji.

3.1.3   Primerjava

| (20) | Normalna vrednost in izvozna cena edinega proizvajalca izvoznika sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(20)

Normalna vrednost in izvozna cena edinega proizvajalca izvoznika sta bili primerjani na podlagi franko tovarna.

| (21) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v stopnji trgovine, prevoznih stroških, manipuliranju, natovarjanju in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kredita, ter drugih dejavnikih (bančni stroški), kadar je bilo primerno in upravičeno. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v stopnji trgovine, prevoznih stroških, manipuliranju, natovarjanju in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kredita, ter drugih dejavnikih (bančni stroški), kadar je bilo primerno in upravičeno.

| (22) | Družba je zahtevala prilagoditev za razlike v stopnji trgovine zaradi različnih vzorcev prodaje med njenimi strankami na njenem notranjem trgu in trgu EU. Prilagoditev je bila odobrena, če je lahko družba utemeljila svojo zahtevo. |
| --- | --- |

(22)

Družba je zahtevala prilagoditev za razlike v stopnji trgovine zaradi različnih vzorcev prodaje med njenimi strankami na njenem notranjem trgu in trgu EU. Prilagoditev je bila odobrena, če je lahko družba utemeljila svojo zahtevo.

| (23) | Poleg tega je iranski proizvajalec izvoznik predložil poseben zahtevek v zvezi z domnevnim vplivom mednarodnih sankcij proti Iranu. Družba je trdila, da zaradi sankcij nekaterim velikim ameriškim kupcem PET, kot sta družbi Coca-Cola in Pepsi, ni dovoljeno kupovati PET od Irana, zaradi česar za PET s poreklom iz Irana ne izdajajo potrdil o kakovosti. To domnevno vpliva tudi na druge evropske stranke, ki zahtevajo nižje cene za PET, za katerega družba Coca-Cola ali Pepsi ni izdala potrdila. Vendar iranski proizvajalec izvoznik domnevnega vpliva sankcij ni mogel količinsko opredeliti tako, da bi ga lahko podprl z dokazi. Družba je imela podobne težave na notranjem trgu, na katerem lokalnim imetnikom dovoljenj družb Coca-Cola in Pepsi ni bilo dovoljeno kupovati PET od iranskih proizvajalcev in so bili odvisni od uvoza iz drugih držav. Posledično morajo sankcije tudi izvajati pritisk za znižanje domačih cen, zato ni nobene vidne razlike za primerjavo cen. Zato je bilo sklenjeno, da ni razlogov za upoštevanje razlik v obliki prilagoditve zaradi vpliva sankcij na Iran. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega je iranski proizvajalec izvoznik predložil poseben zahtevek v zvezi z domnevnim vplivom mednarodnih sankcij proti Iranu. Družba je trdila, da zaradi sankcij nekaterim velikim ameriškim kupcem PET, kot sta družbi Coca-Cola in Pepsi, ni dovoljeno kupovati PET od Irana, zaradi česar za PET s poreklom iz Irana ne izdajajo potrdil o kakovosti. To domnevno vpliva tudi na druge evropske stranke, ki zahtevajo nižje cene za PET, za katerega družba Coca-Cola ali Pepsi ni izdala potrdila. Vendar iranski proizvajalec izvoznik domnevnega vpliva sankcij ni mogel količinsko opredeliti tako, da bi ga lahko podprl z dokazi. Družba je imela podobne težave na notranjem trgu, na katerem lokalnim imetnikom dovoljenj družb Coca-Cola in Pepsi ni bilo dovoljeno kupovati PET od iranskih proizvajalcev in so bili odvisni od uvoza iz drugih držav. Posledično morajo sankcije tudi izvajati pritisk za znižanje domačih cen, zato ni nobene vidne razlike za primerjavo cen. Zato je bilo sklenjeno, da ni razlogov za upoštevanje razlik v obliki prilagoditve zaradi vpliva sankcij na Iran.

3.1.4   Stopnja dampinga

| (24) | V skladu s členoma 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za edinega iranskega proizvajalca določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členoma 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za edinega iranskega proizvajalca določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (25) | Na podlagi informacij iz pritožbe in informacij, ki jih je predložil sodelujoči iranski proizvajalec izvoznik, v Iranu ni drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, ki se določi za Iran, enaka stopnji dampinga, določeni za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v Iranu. |
| --- | --- |

(25)

Na podlagi informacij iz pritožbe in informacij, ki jih je predložil sodelujoči iranski proizvajalec izvoznik, v Iranu ni drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, ki se določi za Iran, enaka stopnji dampinga, določeni za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v Iranu.

| (26) | Začasna stopnja dampinga za Iran, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 28,6 %. |
| --- | --- |

(26)

Začasna stopnja dampinga za Iran, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 28,6 %.

3.2   Pakistan

3.2.1   Normalna vrednost

| (27) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovila, ali je domača prodaja edinega pakistanskega proizvajalca dovolj reprezentativna, tj. ali celoten obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Domača prodaja edinega pakistanskega proizvajalca je bila v obdobju preiskave dovolj reprezentativna. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovila, ali je domača prodaja edinega pakistanskega proizvajalca dovolj reprezentativna, tj. ali celoten obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Domača prodaja edinega pakistanskega proizvajalca je bila v obdobju preiskave dovolj reprezentativna.

| (28) | Komisija je nato proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na pakistanskem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je nato proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na pakistanskem trgu, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP.

| (29) | Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka na notranjem trgu, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(29)

Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje podobnega izdelka na notranjem trgu, je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen podobnega izdelka.

3.2.2   Izvozna cena

| (30) | Edini proizvajalec izvoznik v Pakistanu je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke dejansko plačevale ali jih plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(30)

Edini proizvajalec izvoznik v Pakistanu je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke dejansko plačevale ali jih plačujejo za zadevni izdelek.

3.2.3   Primerjava

| (31) | Normalne vrednosti in izvozna cena edinega proizvajalca izvoznika so bile primerjane na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(31)

Normalne vrednosti in izvozna cena edinega proizvajalca izvoznika so bile primerjane na podlagi franko tovarna.

| (32) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v uvoznih dajatvah, popustih, rabatih, prevozu, zavarovanju, manipuliranju, natovarjanju in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kredita, poprodajnih stroških (tehnična pomoč in storitve), provizijah ter drugih dejavnikih (bančni stroški), kadar je bilo primerno in upravičeno. |
| --- | --- |

(32)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v uvoznih dajatvah, popustih, rabatih, prevozu, zavarovanju, manipuliranju, natovarjanju in drugih tozadevnih stroških, stroških pakiranja, stroških kredita, poprodajnih stroških (tehnična pomoč in storitve), provizijah ter drugih dejavnikih (bančni stroški), kadar je bilo primerno in upravičeno.

3.2.4   Stopnja dampinga

| (33) | V skladu s členoma 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za edinega pakistanskega proizvajalca določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s členoma 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za edinega pakistanskega proizvajalca določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (34) | Začasna stopnja dampinga za edinega pakistanskega proizvajalca izvoznika, tj. Novatex Limited, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 1,5 %, tj. pod stopnjo de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Začasna stopnja dampinga za edinega pakistanskega proizvajalca izvoznika, tj. Novatex Limited, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 1,5 %, tj. pod stopnjo de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.

| (35) | Ker v Pakistanu ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka, se začasni ukrepi ne uvedejo. |
| --- | --- |

(35)

Ker v Pakistanu ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka, se začasni ukrepi ne uvedejo.

3.3   Združeni arabski emirati

3.3.1   Normalna vrednost

| (36) | Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovila, ali je domača prodaja edinega proizvajalca v Združenih arabskih emiratih (ZAE) dovolj reprezentativna, tj. ali celoten obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Domača prodaja edinega proizvajalca v ZAE je bila v obdobju preiskave dovolj reprezentativna. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej ugotovila, ali je domača prodaja edinega proizvajalca v Združenih arabskih emiratih (ZAE) dovolj reprezentativna, tj. ali celoten obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Domača prodaja edinega proizvajalca v ZAE je bila v obdobju preiskave dovolj reprezentativna.

| (37) | Komisija je nato proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na trgu ZAE, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je nato proučila, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je za podobni izdelek, ki se prodaja na trgu ZAE, določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam v OP.

| (38) | Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. |
| --- | --- |

(38)

Ker je obseg dobičkonosne prodaje podobnega izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje podobnega izdelka, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje.

3.3.2   Izvozna cena

| (39) | Edini proizvajalec izvoznik v Združenih arabskih emiratih je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke dejansko plačevale ali jih plačujejo za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(39)

Edini proizvajalec izvoznik v Združenih arabskih emiratih je zadevni izdelek izvažal neposredno neodvisnim strankam v Uniji. Zato so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke dejansko plačevale ali jih plačujejo za zadevni izdelek.

3.3.3   Primerjava

| (40) | Normalne vrednosti in izvozne cene edinega proizvajalca izvoznika so bile primerjane na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(40)

Normalne vrednosti in izvozne cene edinega proizvajalca izvoznika so bile primerjane na podlagi franko tovarna.

| (41) | Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevozu, zavarovanju, manipuliranju, natovarjanju in drugih tozadevnih stroških, stroških kredita ter provizijah, kadar je bilo primerno in upravičeno. |
| --- | --- |

(41)

Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Na podlagi tega so bile izvedene prilagoditve za razlike v prevozu, zavarovanju, manipuliranju, natovarjanju in drugih tozadevnih stroških, stroških kredita ter provizijah, kadar je bilo primerno in upravičeno.

3.3.4   Stopnja dampinga

| (42) | V skladu s členoma 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za edinega proizvajalca v ZAE določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členoma 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za edinega proizvajalca v ZAE določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (43) | Na podlagi informacij iz pritožbe in informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik v ZAE, v Združenih arabskih emiratih ni drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, ki se določi za Združene arabske emirate, enaka stopnji dampinga, določeni za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v Združenih arabskih emiratih. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi informacij iz pritožbe in informacij, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik v ZAE, v Združenih arabskih emiratih ni drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, ki se določi za Združene arabske emirate, enaka stopnji dampinga, določeni za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v Združenih arabskih emiratih.

| (44) | Začasna stopnja dampinga za Združene arabske emirate, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 6,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Začasna stopnja dampinga za Združene arabske emirate, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 6,6 %.

4.   ŠKODA

4.1   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (45) | V OP je podobni izdelek proizvajalo 17 proizvajalcev v Uniji. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (določena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi podatkov iz pritožbe) predstavlja proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

V OP je podobni izdelek proizvajalo 17 proizvajalcev v Uniji. Zato se šteje, da proizvodnja teh proizvajalcev (določena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi podatkov iz pritožbe) predstavlja proizvodnjo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (46) | Od teh 17 proizvajalcev jih je v preiskavi sodelovalo 12. Ugotovljeno je bilo, da teh 12 proizvajalcev predstavlja večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, v tem primeru več kot 80 %. Zato teh 12 sodelujočih proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Preostali proizvajalci Unije bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „drugi proizvajalci Unije“. Ti drugi proizvajalci Unije niso dejavno podprli pritožbe niti ji nasprotovali. |
| --- | --- |

(46)

Od teh 17 proizvajalcev jih je v preiskavi sodelovalo 12. Ugotovljeno je bilo, da teh 12 proizvajalcev predstavlja večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji, v tem primeru več kot 80 %. Zato teh 12 sodelujočih proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Preostali proizvajalci Unije bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „drugi proizvajalci Unije“. Ti drugi proizvajalci Unije niso dejavno podprli pritožbe niti ji nasprotovali.

| (47) | Opozoriti je treba, da je za trg EU s PET značilno razmeroma visoko število proizvajalcev, ki običajno pripadajo večjim skupinam s sedežem zunaj EU. Trg je v procesu utrditve, v katerem je bilo nedavno izvedenih več prevzemov in zaprtij. Od leta 2009 so se na primer zaprli obrati za proizvodnjo PET družb Tergal Fibres (Francija), Invista (Nemčija) in Artenius (Združeno kraljestvo), družba Indorama pa je prevzela nekdanja obrata družbe Eastman v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(47)

Opozoriti je treba, da je za trg EU s PET značilno razmeroma visoko število proizvajalcev, ki običajno pripadajo večjim skupinam s sedežem zunaj EU. Trg je v procesu utrditve, v katerem je bilo nedavno izvedenih več prevzemov in zaprtij. Od leta 2009 so se na primer zaprli obrati za proizvodnjo PET družb Tergal Fibres (Francija), Invista (Nemčija) in Artenius (Združeno kraljestvo), družba Indorama pa je prevzela nekdanja obrata družbe Eastman v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem.

| (48) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (6), je bil izbran vzorec petih posameznih proizvajalcev, ki predstavljajo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije. Ena družba ni mogla predložiti vseh zahtevanih podatkov, zato je bilo treba vzorec zmanjšati na štiri družbe, ki predstavljajo 47 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(48)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (6), je bil izbran vzorec petih posameznih proizvajalcev, ki predstavljajo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije. Ena družba ni mogla predložiti vseh zahtevanih podatkov, zato je bilo treba vzorec zmanjšati na štiri družbe, ki predstavljajo 47 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev.

4.2   Potrošnja Unije

| (49) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in podatkov o obsegu uvoza za trg EU, pridobljenih od Eurostata, pri čemer so podatki o drugih proizvajalcih Unije temeljili na ocenah na podlagi pritožbe. |
| --- | --- |

(49)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in podatkov o obsegu uvoza za trg EU, pridobljenih od Eurostata, pri čemer so podatki o drugih proizvajalcih Unije temeljili na ocenah na podlagi pritožbe.

| (50) | Potrošnja Unije izdelka v preiskavi se je med letom 2006 in OP povečala za 11 %. Očitno povpraševanje se je leta 2007 povečalo za 8 %, med letoma 2007 in 2008 nekoliko zmanjšalo (za 2 odstotni točki), med letom 2008 in OP pa se je povečalo za dodatnih 5 odstotnih točk.

  Preglednica 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja EU (v tonah) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, podatki Eurostata in pritožba. |

(50)

Potrošnja Unije izdelka v preiskavi se je med letom 2006 in OP povečala za 11 %. Očitno povpraševanje se je leta 2007 povečalo za 8 %, med letoma 2007 in 2008 nekoliko zmanjšalo (za 2 odstotni točki), med letom 2008 in OP pa se je povečalo za dodatnih 5 odstotnih točk.

Preglednica 1

2006

2007

2008

OP

Celotna potrošnja EU (v tonah)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeks (2006 = 100)

100

108

106

111

Vir: izpolnjeni vprašalniki, podatki Eurostata in pritožba.

4.3   Uvoz iz zadevnih držav

(a)   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (51) | Komisija je proučila, ali je treba v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe uvoz PET iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov oceniti kumulativno. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je proučila, ali je treba v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe uvoz PET iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov oceniti kumulativno.

| (52) | Ker je stopnja dampinga, ugotovljena za Pakistan, enaka stopnji de minimis, se sklene, da učinka navedenega uvoza ni mogoče oceniti skupaj z dampinškim uvozom iz Irana in ZAE. |
| --- | --- |

(52)

Ker je stopnja dampinga, ugotovljena za Pakistan, enaka stopnji de minimis, se sklene, da učinka navedenega uvoza ni mogoče oceniti skupaj z dampinškim uvozom iz Irana in ZAE.

| (53) | V zvezi z učinki uvoza s poreklom iz ZAE in Irana je preiskava pokazala, da so stopnje dampinga nad pragom de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg dampinškega uvoza iz teh dveh držav ni zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z učinki uvoza s poreklom iz ZAE in Irana je preiskava pokazala, da so stopnje dampinga nad pragom de minimis, kot je določeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg dampinškega uvoza iz teh dveh držav ni zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe.

| (54) | V zvezi s konkurenčnimi pogoji med uvozom iz Irana in Združenih arabskih emiratov ter podobnim izdelkom je preiskava pokazala, da proizvajalci iz teh držav uporabljajo iste prodajne kanale in prodajajo podobnim kategorijam strank. Poleg tega je preiskava tudi pokazala, da se je uvoz iz teh dveh držav v obravnavanem obdobju povečal. |
| --- | --- |

(54)

V zvezi s konkurenčnimi pogoji med uvozom iz Irana in Združenih arabskih emiratov ter podobnim izdelkom je preiskava pokazala, da proizvajalci iz teh držav uporabljajo iste prodajne kanale in prodajajo podobnim kategorijam strank. Poleg tega je preiskava tudi pokazala, da se je uvoz iz teh dveh držav v obravnavanem obdobju povečal.

| (55) | Glede na navedeno se začasno sklene, da so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena ter da je treba uvoz iz Irana in Združenih arabskih emiratov proučiti kumulativno. |
| --- | --- |

(55)

Glede na navedeno se začasno sklene, da so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena ter da je treba uvoz iz Irana in Združenih arabskih emiratov proučiti kumulativno.

(b)   Obseg zadevnega uvoza

| (56) | Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka v EU se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj dvajsetkrat, pri čemer je v OP dosegel 212 198 ton. Natančneje, uvoz iz ZAE in Irana se je med letoma 2006 in 2007 skoraj potrojil, nato se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 dodatno povečal za štirikrat, med letom 2008 in OP pa se je skoraj podvojil.

  Preglednica 2 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg dampinškega uvoza iz ZAE in Irana (v tonah) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| Tržni delež dampinškega uvoza iz ZAE in Irana | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Vir: Eurostat. |

(56)

Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka v EU se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj dvajsetkrat, pri čemer je v OP dosegel 212 198 ton. Natančneje, uvoz iz ZAE in Irana se je med letoma 2006 in 2007 skoraj potrojil, nato se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 dodatno povečal za štirikrat, med letom 2008 in OP pa se je skoraj podvojil.

Preglednica 2

2006

2007

2008

OP

Obseg dampinškega uvoza iz ZAE in Irana (v tonah)

11 752

33 812

133 389

212 198

Indeks (2006 = 100)

100

288

1 135

1 806

Tržni delež dampinškega uvoza iz ZAE in Irana

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Vir: Eurostat.

(c)   Tržni delež zadevnega uvoza

| (57) | Tržni delež dampinškega uvoza iz ZAE in Irana je leta 2006 znašal 0,4 % in se je v obravnavanem obdobju enakomerno povečal za skoraj 7 odstotnih točk. Natančneje, med letoma 2006 in 2007 se je povečal za 0,8 odstotne točke, med letoma 2007 in 2008 za dodatne 3,4 odstotne točke, med letom 2008 in OP pa za 2,5 odstotne točke. Tržni delež dampinškega uvoza iz ZAE in Irana je v OP znašal 7,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Tržni delež dampinškega uvoza iz ZAE in Irana je leta 2006 znašal 0,4 % in se je v obravnavanem obdobju enakomerno povečal za skoraj 7 odstotnih točk. Natančneje, med letoma 2006 in 2007 se je povečal za 0,8 odstotne točke, med letoma 2007 in 2008 za dodatne 3,4 odstotne točke, med letom 2008 in OP pa za 2,5 odstotne točke. Tržni delež dampinškega uvoza iz ZAE in Irana je v OP znašal 7,1 %.

| (58) | Opozoriti je treba, da so ZAE vstopili na trg šele leta 2007, vendar so hitro pridobili znaten tržni delež. |
| --- | --- |

(58)

Opozoriti je treba, da so ZAE vstopili na trg šele leta 2007, vendar so hitro pridobili znaten tržni delež.

(d)   Cene

(i)   Gibanje cen

| (59) | Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 15 %, pri čemer se je najbolj znižala med letom 2008 in OP. Natančneje, povprečna cena se je leta 2007 znižala za 1 % in leta 2008 za dodatno odstotno točko, nato pa se je v OP znižala za dodatnih 13 odstotnih točk.

  Preglednica 3 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena uvoza iz ZAE in Irana (EUR/tona) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Vir: Eurostat. |

(59)

Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 15 %, pri čemer se je najbolj znižala med letom 2008 in OP. Natančneje, povprečna cena se je leta 2007 znižala za 1 % in leta 2008 za dodatno odstotno točko, nato pa se je v OP znižala za dodatnih 13 odstotnih točk.

Preglednica 3

2006

2007

2008

OP

Cena uvoza iz ZAE in Irana (EUR/tona)

1 033

1 023

1 010

874

Indeks

100

99

98

85

Vir: Eurostat.

(ii)   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (60) | Glede na dejstvo, da so cene in stroški zadevnega izdelka v OP znatno nihali, so se podatki o prodajnih cenah in stroških zbrali po četrtletjih, pri čemer so se izračuni nelojalnega nižanja prodajnih in nelojalnega nižanja ciljnih cen izvedli na četrtletni ravni. |
| --- | --- |

(60)

Glede na dejstvo, da so cene in stroški zadevnega izdelka v OP znatno nihali, so se podatki o prodajnih cenah in stroških zbrali po četrtletjih, pri čemer so se izračuni nelojalnega nižanja prodajnih in nelojalnega nižanja ciljnih cen izvedli na četrtletni ravni.

| (61) | Za namene analize nelojalnega nižanja prodajnih cen se je tehtano povprečje prodajnih cen industrije Unije za nepovezane stranke na trgu Unije, ki je prilagojeno na raven franko tovarna, primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen uvoza iz ZAE in Irana za prvo neodvisno stranko na trgu Unije, določenim na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu in razlike v stopnji trgovine. |
| --- | --- |

(61)

Za namene analize nelojalnega nižanja prodajnih cen se je tehtano povprečje prodajnih cen industrije Unije za nepovezane stranke na trgu Unije, ki je prilagojeno na raven franko tovarna, primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen uvoza iz ZAE in Irana za prvo neodvisno stranko na trgu Unije, določenim na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu in razlike v stopnji trgovine.

| (62) | Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz ZAE, ki se prodaja v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 3,9 %. Dampinški izdelki s poreklom iz Irana, ki se prodajajo v Uniji, so nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije za 3,2 %. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za obe državi v OP je 3,8 %. |
| --- | --- |

(62)

Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni dampinški izdelek s poreklom iz ZAE, ki se prodaja v Uniji, nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 3,9 %. Dampinški izdelki s poreklom iz Irana, ki se prodajajo v Uniji, so nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije za 3,2 %. Tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za obe državi v OP je 3,8 %.

4.4   Položaj industrije Unije

| (63) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vsebovala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in indeksov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (64) | Kot je bilo pojasnjeno, je bilo treba zaradi velikega števila proizvajalcev Unije uporabiti vzorčenje. Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh:






  — | makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz pritožbe; |
| --- | --- | --- |

(64)

Kot je bilo pojasnjeno, je bilo treba zaradi velikega števila proizvajalcev Unije uporabiti vzorčenje. Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh:

—

makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečne cene na enoto ter višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, in sicer na podlagi informacij, pridobljenih od sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa na podlagi ocene, ki je temeljila na podatkih iz pritožbe;

| — | analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila izvedena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij. |
| --- | --- |

—

analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila izvedena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij.

4.5   Makroekonomski elementi

(a)   Proizvodnja

| (65) | Proizvodnja Unije se je med letom 2006 in OP zmanjšala za 4 %. Natančneje, leta 2007 se je povečala za 5 %, tj. na približno 2 570 000 ton, vendar se je nato leta 2008 v primerjavi z letom 2007 močno zmanjšala, in sicer za 10 odstotnih točk, med letom 2008 in OP pa se povečala za 1 odstotno točko in dosegla približno 2 300 000 ton.

  Preglednica 4 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(65)

Proizvodnja Unije se je med letom 2006 in OP zmanjšala za 4 %. Natančneje, leta 2007 se je povečala za 5 %, tj. na približno 2 570 000 ton, vendar se je nato leta 2008 v primerjavi z letom 2007 močno zmanjšala, in sicer za 10 odstotnih točk, med letom 2008 in OP pa se povečala za 1 odstotno točko in dosegla približno 2 300 000 ton.

Preglednica 4

2006

2007

2008

OP

Proizvodnja (v tonah)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeks (2006 = 100)

100

105

95

96

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

(b)   Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (66) | Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. Natančneje, leta 2007 se je povečala za 1 %, leta 2008 za dodatnih 5 odstotnih točk, v OP pa še za 9 odstotnih točk.

  Preglednica 5 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(66)

Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. Natančneje, leta 2007 se je povečala za 1 %, leta 2008 za dodatnih 5 odstotnih točk, v OP pa še za 9 odstotnih točk.

Preglednica 5

2006

2007

2008

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeks (2006 = 100)

100

101

106

115

Izkoriščenost zmogljivosti

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeks (2006 = 100)

100

105

90

84

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

| (67) | Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2006 znašala 83 % in se je leta 2007 povečala na 87 %, vendar se je nato leta 2008 zmanjšala na 75 %, v OP pa na le 69 %. Upad stopnje izkoriščenosti leta 2008 in v OP izraža zmanjšano proizvodnjo in povečano proizvodno zmogljivost v tem obdobju. |
| --- | --- |

(67)

Izkoriščenost zmogljivosti je leta 2006 znašala 83 % in se je leta 2007 povečala na 87 %, vendar se je nato leta 2008 zmanjšala na 75 %, v OP pa na le 69 %. Upad stopnje izkoriščenosti leta 2008 in v OP izraža zmanjšano proizvodnjo in povečano proizvodno zmogljivost v tem obdobju.

(c)   Obseg prodaje

| (68) | Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu EU se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšal. Prodaja se je leta 2007 povečala za 5 %, vendar se je naslednje leto nekoliko zmanjšala pod raven iz leta 2006, pri čemer je bila v OP za 3 % manjša kot leta 2006, tj. približno 2 100 000 ton. Glede na omejen obseg zalog gibanje prodaje jasno izraža gibanje proizvodnje.

  Preglednica 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja EU (v tonah) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(68)

Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu EU se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšal. Prodaja se je leta 2007 povečala za 5 %, vendar se je naslednje leto nekoliko zmanjšala pod raven iz leta 2006, pri čemer je bila v OP za 3 % manjša kot leta 2006, tj. približno 2 100 000 ton. Glede na omejen obseg zalog gibanje prodaje jasno izraža gibanje proizvodnje.

Preglednica 6

2006

2007

2008

OP

Prodaja EU (v tonah)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeks (2006 = 100)

100

105

99

97

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

(d)   Tržni delež

| (69) | Tržni delež proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 10 odstotnih točk, pri čemer se je s 85 % leta 2006 zmanjšal na 75 % v OP. To zmanjšanje tržnega deleža izraža dejstvo, da se je kljub povečani potrošnji prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3 %. Opozoriti je treba, da je bil ta trend zmanjševanja ugotovljen tudi za vzorčene proizvajalce Unije.

  Preglednica 7 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež proizvajalcev Unije | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, pritožba in Eurostat. |

(69)

Tržni delež proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 10 odstotnih točk, pri čemer se je s 85 % leta 2006 zmanjšal na 75 % v OP. To zmanjšanje tržnega deleža izraža dejstvo, da se je kljub povečani potrošnji prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3 %. Opozoriti je treba, da je bil ta trend zmanjševanja ugotovljen tudi za vzorčene proizvajalce Unije.

Preglednica 7

2006

2007

2008

OP

Tržni delež proizvajalcev Unije

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeks (2006 = 100)

100

98

94

88

Vir: izpolnjeni vprašalniki, pritožba in Eurostat.

(e)   Rast

| (70) | Med letom 2006 in OP, ko se je potrošnja Unije povečala za 11 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu EU zmanjšal za 3 %, njihov tržni delež pa za 10 odstotnih točk. Na drugi strani se je v istem obdobju tržni delež dampinškega uvoza povečal z 0,4 % na 7,1 %. Zato se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga. |
| --- | --- |

(70)

Med letom 2006 in OP, ko se je potrošnja Unije povečala za 11 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu EU zmanjšal za 3 %, njihov tržni delež pa za 10 odstotnih točk. Na drugi strani se je v istem obdobju tržni delež dampinškega uvoza povečal z 0,4 % na 7,1 %. Zato se sklene, da proizvajalci Unije niso mogli izkoristiti rasti trga.

(f)   Zaposlenost

| (71) | Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije se je med letom 2006 in OP znižala za 15 %. Natančneje, število zaposlenih se je znatno zmanjšalo z 2 400 leta 2006 na 2 100 leta 2007, tj. za 13 %, pri čemer se leta 2008 in v OP ta stopnja ni bistveno spremenila. Zmanjšanje leta 2007 izraža prizadevanje več proizvajalcev EU za prestrukturiranje.

  Preglednica 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost (osebe) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(71)

Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije se je med letom 2006 in OP znižala za 15 %. Natančneje, število zaposlenih se je znatno zmanjšalo z 2 400 leta 2006 na 2 100 leta 2007, tj. za 13 %, pri čemer se leta 2008 in v OP ta stopnja ni bistveno spremenila. Zmanjšanje leta 2007 izraža prizadevanje več proizvajalcev EU za prestrukturiranje.

Preglednica 8

2006

2007

2008

OP

Zaposlenost (osebe)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeks (2006 = 100)

100

87

85

85

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

(g)   Produktivnost

| (72) | Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %. To izraža dejstvo, da se je proizvodnja zmanjšala počasneje kot stopnja zaposlenosti, in kaže na povečano učinkovitost proizvajalcev Unije. To je zlasti očitno v letu 2007, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je stopnja zaposlenosti znižala, pri čemer je bila produktivnost za 21 % večja kot leta 2006.

  Preglednica 9 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(72)

Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %. To izraža dejstvo, da se je proizvodnja zmanjšala počasneje kot stopnja zaposlenosti, in kaže na povečano učinkovitost proizvajalcev Unije. To je zlasti očitno v letu 2007, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je stopnja zaposlenosti znižala, pri čemer je bila produktivnost za 21 % večja kot leta 2006.

Preglednica 9

2006

2007

2008

OP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeks (2006 = 100)

100

121

112

112

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

(h)   Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene

| (73) | Letne povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije na trgu EU, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam, so med letoma 2006 in 2008 ostale stabilne pri približno 1 100 EUR na tono. V OP se je letna povprečna prodajna cena znižala za 12 % in dosegla 977 EUR na tono. Letna povprečna prodajna cena ne izraža mesečnih ali celo dnevnih nihanj cen PET na evropskem (in svetovnem) trgu, vendar zadostuje za ugotavljanje trenda v obravnavanem obdobju. Prodajne cene PET so običajno v skladu s cenovnimi trendi njegovih glavnih surovin (predvsem PTA in MEG), saj predstavljajo do 80 % celotnih stroškov PET.

  Preglednica 10 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu EU (EUR/tona) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba. |

(73)

Letne povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije na trgu EU, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam, so med letoma 2006 in 2008 ostale stabilne pri približno 1 100 EUR na tono. V OP se je letna povprečna prodajna cena znižala za 12 % in dosegla 977 EUR na tono. Letna povprečna prodajna cena ne izraža mesečnih ali celo dnevnih nihanj cen PET na evropskem (in svetovnem) trgu, vendar zadostuje za ugotavljanje trenda v obravnavanem obdobju. Prodajne cene PET so običajno v skladu s cenovnimi trendi njegovih glavnih surovin (predvsem PTA in MEG), saj predstavljajo do 80 % celotnih stroškov PET.

Preglednica 10

2006

2007

2008

OP

Cena na enoto na trgu EU (EUR/tona)

1 110

1 105

1 111

977

Indeks (2006 = 100)

100

100

100

88

Vir: izpolnjeni vprašalniki in pritožba.

| (74) | Kot je navedeno, so bile prodajne cene industrije Unije nelojalno znižane zaradi dampinškega uvoza iz ZAE in Irana. |
| --- | --- |

(74)

Kot je navedeno, so bile prodajne cene industrije Unije nelojalno znižane zaradi dampinškega uvoza iz ZAE in Irana.

(i)   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (75) | Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz ZAE in Irana vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. Opozoriti je treba, da se od leta 2000 izvajajo protidampinški ukrepi proti uvozu PET iz Indije, Indonezije, Republike Koreje, Malezije, Tajvana in Tajske, od leta 2004 pa proti uvozu PET iz Ljudske republike Kitajske. Glede na to, da se je v obravnavanem obdobju preiskave zmanjšal tržni delež industrije Unije, njene izgube pa so se povečale, ni mogoče določiti dejanskega okrevanja od preteklega dampinga, pri čemer se sklene, da je proizvodnja Unije še naprej dovzetna za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije. |
| --- | --- |

(75)

Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz ZAE in Irana vpliva dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. Opozoriti je treba, da se od leta 2000 izvajajo protidampinški ukrepi proti uvozu PET iz Indije, Indonezije, Republike Koreje, Malezije, Tajvana in Tajske, od leta 2004 pa proti uvozu PET iz Ljudske republike Kitajske. Glede na to, da se je v obravnavanem obdobju preiskave zmanjšal tržni delež industrije Unije, njene izgube pa so se povečale, ni mogoče določiti dejanskega okrevanja od preteklega dampinga, pri čemer se sklene, da je proizvodnja Unije še naprej dovzetna za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.

4.6   Mikroekonomski elementi

(a)   Zaloge

| (76) | Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev se je med letom 2006 in OP znižala za 22 %. Opozoriti je treba, da zaloge predstavljajo manj kot 5 % letne proizvodnje, zato je pomembnost tega kazalca pri analizi škode omejena.

  Preglednica 11











  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(76)

Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev se je med letom 2006 in OP znižala za 22 %. Opozoriti je treba, da zaloge predstavljajo manj kot 5 % letne proizvodnje, zato je pomembnost tega kazalca pri analizi škode omejena.

Preglednica 11

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Končne zaloge (v tonah)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeks (2006 = 100)

100

94

77

78

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(b)   Plače

| (77) | Letni stroški dela so se med letoma 2006 in 2007 povečali za 11 %, nato so se leta 2008 v primerjavi z letom 2007 zmanjšali za 2 odstotni točki, v OP pa v primerjavi z letom 2008 za dodatnih 9 odstotnih točk, s čimer so dosegli isto raven kot leta 2006. Tako so stroški dela na splošno ostali stabilni.

  Preglednica 12











  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(77)

Letni stroški dela so se med letoma 2006 in 2007 povečali za 11 %, nato so se leta 2008 v primerjavi z letom 2007 zmanjšali za 2 odstotni točki, v OP pa v primerjavi z letom 2008 za dodatnih 9 odstotnih točk, s čimer so dosegli isto raven kot leta 2006. Tako so stroški dela na splošno ostali stabilni.

Preglednica 12

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Letni stroški dela (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeks (2006 = 100)

100

111

109

100

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(c)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (78) | Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev nepovezanim strankam na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, je v obravnavanem obdobju ostala negativna in se celo zmanjšala z – 6,9 % na – 7,5 %. Natančneje, položaj v zvezi z dobičkonosnostjo vzorčenih proizvajalcev se je leta 2007 izboljšal, saj so neto izgube predstavljale le – 1,5 % neto prodaje, vendar so se leta 2008 izgube zelo povečale, in sicer na – 9,3 %. V OP se je položaj nekoliko izboljšal.

  Preglednica 13











  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost EU (% neto prodaje) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeks (2006 = – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeks (2006 = – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(78)

Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev nepovezanim strankam na trgu EU, izražena kot odstotek neto prodaje, je v obravnavanem obdobju ostala negativna in se celo zmanjšala z – 6,9 % na – 7,5 %. Natančneje, položaj v zvezi z dobičkonosnostjo vzorčenih proizvajalcev se je leta 2007 izboljšal, saj so neto izgube predstavljale le – 1,5 % neto prodaje, vendar so se leta 2008 izgube zelo povečale, in sicer na – 9,3 %. V OP se je položaj nekoliko izboljšal.

Preglednica 13

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeks (2006 = – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeks (2006 = – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (79) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je bila na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti. Z ravni – 9,6 % leta 2006 se je povečala na – 3,1 % leta 2007. Leta 2008 se je zmanjšala na – 16,8 %, v OP pa se je znova povečala na – 12,3 %. Donosnost naložb je na splošno ostala negativna in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2,7 odstotne točke. |
| --- | --- |

(79)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je bila na splošno v skladu s trendom dobičkonosnosti. Z ravni – 9,6 % leta 2006 se je povečala na – 3,1 % leta 2007. Leta 2008 se je zmanjšala na – 16,8 %, v OP pa se je znova povečala na – 12,3 %. Donosnost naložb je na splošno ostala negativna in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2,7 odstotne točke.

(d)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (80) | Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2006 negativen, in sicer – 18,5 milijona EUR. Leta 2007 se je znatno izboljšal, ko je z 19,5 milijona EUR dosegel pozitivno raven, vendar se je leta 2008 zelo zmanjšal (– 42 milijonov EUR), nato pa je v OP dosegel – 11 milijonov EUR. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno izboljšal, čeprav je ostal negativen. |
| --- | --- |

(80)

Neto denarni tok iz poslovanja je bil leta 2006 negativen, in sicer – 18,5 milijona EUR. Leta 2007 se je znatno izboljšal, ko je z 19,5 milijona EUR dosegel pozitivno raven, vendar se je leta 2008 zelo zmanjšal (– 42 milijonov EUR), nato pa je v OP dosegel – 11 milijonov EUR. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno izboljšal, čeprav je ostal negativen.

| (81) | Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.

  Preglednica 14











  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeks (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(81)

Ni dokazov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, zlasti zato, ker so nekateri proizvajalci vključeni v večje skupine.

Preglednica 14

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Denarni tok (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeks (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

(e)   Naložbe

| (82) | Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letoma 2006 in 2007 zmanjšale za 34 %, med letoma 2007 in 2008 za dodatnih 59 odstotnih točk, nato pa so se v OP v primerjavi z letom 2008 le nekoliko zmanjšale. Naložbe so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 96 %. To znatno zmanjšanje naložb je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da so bile leta 2006 in 2007 pridobljene nove proizvodne linije za povečanje zmogljivosti.

  Preglednica 15











  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(82)

Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letoma 2006 in 2007 zmanjšale za 34 %, med letoma 2007 in 2008 za dodatnih 59 odstotnih točk, nato pa so se v OP v primerjavi z letom 2008 le nekoliko zmanjšale. Naložbe so se v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšale za 96 %. To znatno zmanjšanje naložb je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da so bile leta 2006 in 2007 pridobljene nove proizvodne linije za povečanje zmogljivosti.

Preglednica 15

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Neto naložbe (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeks (2006 = 100)

100

66

7

4

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

4.7   Sklep o škodi

| (83) | Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju zmanjšali. Čeprav ugotovljeno zmanjšanje kot tako ni bilo dramatično, ga je treba obravnavati v okviru povečanega povpraševanja med letom 2006 in OP, ki je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža proizvajalcev Unije za 10 odstotnih točk, tj. na 75 %. |
| --- | --- |

(83)

Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju zmanjšali. Čeprav ugotovljeno zmanjšanje kot tako ni bilo dramatično, ga je treba obravnavati v okviru povečanega povpraševanja med letom 2006 in OP, ki je povzročilo zmanjšanje tržnega deleža proizvajalcev Unije za 10 odstotnih točk, tj. na 75 %.

| (84) | Hkrati zadevni mikroekonomski kazalci kažejo na jasno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Dobičkonosnost in donosnost naložb sta ostali negativni ter sta se med letom 2006 in OP na splošno še dodatno zmanjšali. Denarni tok je kljub splošnemu pozitivnemu gibanju v OP prav tako ostal negativen. |
| --- | --- |

(84)

Hkrati zadevni mikroekonomski kazalci kažejo na jasno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Dobičkonosnost in donosnost naložb sta ostali negativni ter sta se med letom 2006 in OP na splošno še dodatno zmanjšali. Denarni tok je kljub splošnemu pozitivnemu gibanju v OP prav tako ostal negativen.

| (85) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je industriji Unije nastala znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je industriji Unije nastala znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

5.1   Uvod

| (86) | Komisija je v skladu s členoma 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov industriji Unije povzročil takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je v skladu s členoma 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov industriji Unije povzročil takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu.

5.2   Učinek dampinškega uvoza

| (87) | Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz ZAE in Irana se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj dvajsetkrat, in sicer na 212 200 ton, pri čemer se je njegov tržni delež povečal za skoraj 7 odstotnih točk (z 0,4 % na 7,1 %). Hkrati se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za približno 10 odstotnih točk (s 84,9 % na 75,1 %). Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2006 in OP znižala ter je ostala nižja od povprečne cene proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(87)

Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz ZAE in Irana se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj dvajsetkrat, in sicer na 212 200 ton, pri čemer se je njegov tržni delež povečal za skoraj 7 odstotnih točk (z 0,4 % na 7,1 %). Hkrati se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za približno 10 odstotnih točk (s 84,9 % na 75,1 %). Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2006 in OP znižala ter je ostala nižja od povprečne cene proizvajalcev Unije.

| (88) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (62), je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi dampinškega uvoza iz ZAE 3,9-odstotno, zaradi dampinškega uvoza iz Irana pa 3,2-odstotno. Čeprav je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen pod 4 %, ga ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega, ker je PET osnovni izdelek in konkurenca temelji predvsem na cenah. |
| --- | --- |

(88)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (62), je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi dampinškega uvoza iz ZAE 3,9-odstotno, zaradi dampinškega uvoza iz Irana pa 3,2-odstotno. Čeprav je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen pod 4 %, ga ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega, ker je PET osnovni izdelek in konkurenca temelji predvsem na cenah.

| (89) | Iranski izvoznik je trdil, da iranski uvoz PET ni mogel povzročiti znatne škode industriji Evropske unije zaradi tega, ker so uvozne ravni le malo presegle prag de minimis za uvoz. Vendar je v OP uvoz iz Irana, ki je enak tržnemu deležu 1,9 %, presegel prag de minimis, določen v osnovni uredbi. Poleg tega so iranske uvozne cene nelojalno znižale prodajne cene evropske industrije. Ob upoštevanju navedenega se utemeljitev iranskega izvoznika zavrne. |
| --- | --- |

(89)

Iranski izvoznik je trdil, da iranski uvoz PET ni mogel povzročiti znatne škode industriji Evropske unije zaradi tega, ker so uvozne ravni le malo presegle prag de minimis za uvoz. Vendar je v OP uvoz iz Irana, ki je enak tržnemu deležu 1,9 %, presegel prag de minimis, določen v osnovni uredbi. Poleg tega so iranske uvozne cene nelojalno znižale prodajne cene evropske industrije. Ob upoštevanju navedenega se utemeljitev iranskega izvoznika zavrne.

| (90) | V zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen industrije Unije zaradi uvoza iz ZAE in Irana se sklene, da se je s tem dampinškim uvozom izvajal pritisk z zniževanjem cen, zaradi česar industrija Unije svojih prodajnih cen ni mogla ohraniti na ravni, ki bi bila potrebna za kritje stroškov in ustvarjanje dobička. Zato se sklene, da obstaja vzročna zveza med navedenim uvozom in škodo industrije Unije. |
| --- | --- |

(90)

V zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen industrije Unije zaradi uvoza iz ZAE in Irana se sklene, da se je s tem dampinškim uvozom izvajal pritisk z zniževanjem cen, zaradi česar industrija Unije svojih prodajnih cen ni mogla ohraniti na ravni, ki bi bila potrebna za kritje stroškov in ustvarjanje dobička. Zato se sklene, da obstaja vzročna zveza med navedenim uvozom in škodo industrije Unije.

5.3   Učinek drugih dejavnikov

5.3.1   Izvozna dejavnost industrije Unije

| (91) | Ena zainteresirana stran je trdila, da je škodo povzročil nezadosten izvoz proizvajalcev Unije. Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je obseg izvoza industrije Unije v obravnavanem obdobju povečal za 11 %. Raven izvoznih cen se je v istem obdobju znižala za 10 %, zaradi česar je bila v obravnavanem obdobju vrednost izvoza stabilna. Zato ni dokazov, da je k škodi, ki je bila povzročena industriji Unije, prispeval izvoz.

  Preglednica 16











  Industrija Unije | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz (v tonah) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Izvoz (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Izvozna cena (EUR/tona) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(91)

Ena zainteresirana stran je trdila, da je škodo povzročil nezadosten izvoz proizvajalcev Unije. Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je obseg izvoza industrije Unije v obravnavanem obdobju povečal za 11 %. Raven izvoznih cen se je v istem obdobju znižala za 10 %, zaradi česar je bila v obravnavanem obdobju vrednost izvoza stabilna. Zato ni dokazov, da je k škodi, ki je bila povzročena industriji Unije, prispeval izvoz.

Preglednica 16

Industrija Unije

2006

2007

2008

OP

Izvoz (v tonah)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeks (2006 = 100)

100

94

91

111

Izvoz (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeks (2006 = 100)

100

95

88

100

Izvozna cena (EUR/tona)

1 109

1 128

1 072

1 002

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (92) | Druga zainteresirana stran je trdila, da so cene industrije Unije na trgu EU umetno visoke. Po mnenju zainteresirane stranke je ta trditev podprta z dejstvom, da se cene na trgu EU niso spremenile, čeprav so se izvozne prodajne cene znižale. Vendar je preiskava pokazala, da so se letne povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu EU v obravnavanem obdobju znižale za 12 %, v skladu z znižanjem izvoznih cen v istem obdobju. Ta utemeljitev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(92)

Druga zainteresirana stran je trdila, da so cene industrije Unije na trgu EU umetno visoke. Po mnenju zainteresirane stranke je ta trditev podprta z dejstvom, da se cene na trgu EU niso spremenile, čeprav so se izvozne prodajne cene znižale. Vendar je preiskava pokazala, da so se letne povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu EU v obravnavanem obdobju znižale za 12 %, v skladu z znižanjem izvoznih cen v istem obdobju. Ta utemeljitev se zato zavrne.

5.3.2   Uvoz iz tretjih držav

(a)   Pakistan

| (93) | Ob upoštevanju ugotovitve, da uvoz iz Pakistana ni dampinški, je treba proučiti, ali je kljub temu prispeval k škodi, ki je nastala proizvajalcem Unije. Obseg uvoza iz Pakistana se je v obravnavanem obdobju podvojil. Natančneje, med letoma 2006 in 2007 se je zmanjšal za 25 %, vendar se je nato leta 2008 v primerjavi z letom 2007 bistveno povečal, in sicer za 117 odstotnih točk, v OP pa se je v primerjavi z letom 2008 povečal za dodatnih 16 odstotnih točk in dosegel 92 000 ton. Ustrezen tržni delež tega uvoza se je povečal z 1,6 % v letu 2006 na 3,1 % v OP.

  Preglednica 17 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Pakistana (v tonah) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Tržni delež uvoza iz Pakistana | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Uvozna cena (EUR/tona) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Vir: Eurostat. |

(93)

Ob upoštevanju ugotovitve, da uvoz iz Pakistana ni dampinški, je treba proučiti, ali je kljub temu prispeval k škodi, ki je nastala proizvajalcem Unije. Obseg uvoza iz Pakistana se je v obravnavanem obdobju podvojil. Natančneje, med letoma 2006 in 2007 se je zmanjšal za 25 %, vendar se je nato leta 2008 v primerjavi z letom 2007 bistveno povečal, in sicer za 117 odstotnih točk, v OP pa se je v primerjavi z letom 2008 povečal za dodatnih 16 odstotnih točk in dosegel 92 000 ton. Ustrezen tržni delež tega uvoza se je povečal z 1,6 % v letu 2006 na 3,1 % v OP.

Preglednica 17

2006

2007

2008

OP

Obseg uvoza iz Pakistana (v tonah)

44 187

33 255

84 859

92 004

Indeks (2006 = 100)

100

75

192

208

Tržni delež uvoza iz Pakistana

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Uvozna cena (EUR/tona)

1 030

1 022

1 023

900

Vir: Eurostat.

| (94) | Povprečna cena pakistanskega uvoza je bila na splošno nižja od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Vendar je podrobna analiza informacij o cenah, ki jih je predložil sodelujoči izvoznik v Pakistanu, pokazala, da so njegove cene nelojalno znižale prodajne cene Unije za manj kot 1,5 %, tj. za manj kot polovico nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je bilo ugotovljeno za dampinški uvoz iz Irana in ZAE. Čeprav ni mogoče izključiti, da je uvoz iz Pakistana prispeval k škodi, ki je nastala industriji Unije, je bil ta prispevek omejen in ni mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki je nastala industriji Unije. |
| --- | --- |

(94)

Povprečna cena pakistanskega uvoza je bila na splošno nižja od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Vendar je podrobna analiza informacij o cenah, ki jih je predložil sodelujoči izvoznik v Pakistanu, pokazala, da so njegove cene nelojalno znižale prodajne cene Unije za manj kot 1,5 %, tj. za manj kot polovico nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je bilo ugotovljeno za dampinški uvoz iz Irana in ZAE. Čeprav ni mogoče izključiti, da je uvoz iz Pakistana prispeval k škodi, ki je nastala industriji Unije, je bil ta prispevek omejen in ni mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki je nastala industriji Unije.

(b)   Republika Koreja

| (95) | Za Republiko Korejo od leta 2000 veljajo protidampinške dajatve. Vendar za dve korejski družbi velja dajatev nič, pri čemer je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je uvoz iz Republike Koreje še vedno velik in da se je v obravnavanem obdobju močno povečal. Korejski uvoz se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj 150 %, pri čemer se je ustrezen tržni delež tega uvoza povečal s 3,5 % v letu 2006 na 7,7 % v OP.

  Preglednica 18 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Južne Koreje (v tonah) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Tržni delež uvoza iz Južne Koreje | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Uvozna cena (EUR/tona) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Vir: Eurostat. |

(95)

Za Republiko Korejo od leta 2000 veljajo protidampinške dajatve. Vendar za dve korejski družbi velja dajatev nič, pri čemer je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je uvoz iz Republike Koreje še vedno velik in da se je v obravnavanem obdobju močno povečal. Korejski uvoz se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj 150 %, pri čemer se je ustrezen tržni delež tega uvoza povečal s 3,5 % v letu 2006 na 7,7 % v OP.

Preglednica 18

2006

2007

2008

OP

Obseg uvoza iz Južne Koreje (v tonah)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeks (2006 = 100)

100

139

189

246

Tržni delež uvoza iz Južne Koreje

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Uvozna cena (EUR/tona)

1 084

1 071

1 063

914

Vir: Eurostat.

| (96) | Povprečna cena korejskega uvoza je bila na splošno nekoliko nižja od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Vendar so bile korejske cene višje od povprečnih cen uvoza iz ZAE in Irana, pri čemer so bile tudi višje od povprečnih cen uvoza iz Pakistana. Čeprav ni mogoče izključiti, da je uvoz iz Republike Koreje prispeval k škodi, ki je nastala industriji Unije, je bil ta prispevek omejen in se sklene, da ni mogel prekiniti vzročne zveze, ugotovljene v zvezi z dampinškim uvozom iz ZAE in Irana. |
| --- | --- |

(96)

Povprečna cena korejskega uvoza je bila na splošno nekoliko nižja od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Vendar so bile korejske cene višje od povprečnih cen uvoza iz ZAE in Irana, pri čemer so bile tudi višje od povprečnih cen uvoza iz Pakistana. Čeprav ni mogoče izključiti, da je uvoz iz Republike Koreje prispeval k škodi, ki je nastala industriji Unije, je bil ta prispevek omejen in se sklene, da ni mogel prekiniti vzročne zveze, ugotovljene v zvezi z dampinškim uvozom iz ZAE in Irana.

| (97) | Iranski izvoznik je trdil, da je do kakršnega koli povečanja iranskega uvoza prišlo zaradi upada južnokorejskega uvoza in zato ta ni bil na račun evropskih proizvajalcev. Vendar podatki Eurostata kažejo, da je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz obeh držav vzporedno enakomerno naraščal. Zato ni mogoče skleniti, da je uvoz iz Irana zgolj nadomestil uvoz iz Južne Koreje. |
| --- | --- |

(97)

Iranski izvoznik je trdil, da je do kakršnega koli povečanja iranskega uvoza prišlo zaradi upada južnokorejskega uvoza in zato ta ni bil na račun evropskih proizvajalcev. Vendar podatki Eurostata kažejo, da je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz obeh držav vzporedno enakomerno naraščal. Zato ni mogoče skleniti, da je uvoz iz Irana zgolj nadomestil uvoz iz Južne Koreje.

(c)   Druge države

| (98) | Cene uvoza iz drugih držav so bile v povprečju bistveno višje od povprečnih prodajnih cen proizvajalcev Unije. Poleg tega se je tržni delež tega uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal. Zato se ta uvoz ne šteje kot mogoč vzrok škode za industrijo Unije.

  Preglednica 19 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Tržni delež uvoza iz drugih držav | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Uvozna cena (EUR/tona) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Vir: Eurostat. |

(98)

Cene uvoza iz drugih držav so bile v povprečju bistveno višje od povprečnih prodajnih cen proizvajalcev Unije. Poleg tega se je tržni delež tega uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal. Zato se ta uvoz ne šteje kot mogoč vzrok škode za industrijo Unije.

Preglednica 19

2006

2007

2008

OP

Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeks (2006 = 100)

100

114

71

81

Tržni delež uvoza iz drugih držav

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Uvozna cena (EUR/tona)

1 176

1 144

1 194

1 043

Vir: Eurostat.

5.3.3   Konkurenca nesodelujočih proizvajalcev v Uniji

| (99) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi škodo, ki je nastala industriji Unije, povzročila konkurenca nesodelujočih proizvajalcev v Uniji. Pet proizvajalcev Unije ni sodelovalo v tem postopku. Eden od njih je svojo proizvodnjo ustavil že v OP, dva druga pa sta to storila kmalu po tem. Obseg prodaje nesodelujočih proizvajalcev je bil ocenjen na podlagi informacij, predloženih v pritožbi. Glede na razpoložljive informacije se zdi, da se je tržni delež teh proizvajalcev v obravnavanem obdobju zmanjšal z 20,5 % v letu 2006 na 16 % v OP. S preiskavo ni bilo dokazano, da bi ravnanje teh proizvajalcev prekinilo vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo za industrijo Unije.

  Preglednica 20











  Nesodelujoči proizvajalci EU | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja EU (v tonah) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Tržni delež | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Vir: Eurostat. |

(99)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi škodo, ki je nastala industriji Unije, povzročila konkurenca nesodelujočih proizvajalcev v Uniji. Pet proizvajalcev Unije ni sodelovalo v tem postopku. Eden od njih je svojo proizvodnjo ustavil že v OP, dva druga pa sta to storila kmalu po tem. Obseg prodaje nesodelujočih proizvajalcev je bil ocenjen na podlagi informacij, predloženih v pritožbi. Glede na razpoložljive informacije se zdi, da se je tržni delež teh proizvajalcev v obravnavanem obdobju zmanjšal z 20,5 % v letu 2006 na 16 % v OP. S preiskavo ni bilo dokazano, da bi ravnanje teh proizvajalcev prekinilo vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo za industrijo Unije.

Preglednica 20

Nesodelujoči proizvajalci EU

2006

2007

2008

OP

Prodaja EU (v tonah)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeks (2006 = 100)

100

89

64

86

Tržni delež

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Vir: Eurostat.

5.3.4   Gospodarska recesija

| (100) | Zaradi finančne in gospodarske krize v letu 2008 je bila rast trga počasnejša od pričakovane in neobičajna v primerjavi s prvimi leti tega tisočletja, v katerih so bile zabeležene približno 10-odstotne letne stopnje rasti. Leta 2008 se je povpraševanje po PET prvič zmanjšalo. To je nedvomno vplivalo na splošno uspešnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(100)

Zaradi finančne in gospodarske krize v letu 2008 je bila rast trga počasnejša od pričakovane in neobičajna v primerjavi s prvimi leti tega tisočletja, v katerih so bile zabeležene približno 10-odstotne letne stopnje rasti. Leta 2008 se je povpraševanje po PET prvič zmanjšalo. To je nedvomno vplivalo na splošno uspešnost industrije Unije.

| (101) | Vendar je povečan dampinški uvoz iz Irana in ZAE, ki je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, negativne učinke gospodarske recesije in zmanjševanje povpraševanja še povečal. Čeprav bi se zato lahko štelo, da je gospodarska recesija prispevala k škodi v obdobju od zadnjega četrtletja leta 2008, to nikakor ne more zmanjšati škodljivega učinka zelo poceni dampinškega uvoza na trg EU v celotnem obravnavanem obdobju. Industrija Unije bi morala biti tudi ob zmanjšanju prodaje sposobna ohraniti ustrezno raven cen in tako omejiti negativne učinke kakršnega koli zmanjšanja rasti potrošnje, vendar le, če ne bi bilo nelojalne konkurence zaradi zelo poceni dampinškega uvoza na njen trg. |
| --- | --- |

(101)

Vendar je povečan dampinški uvoz iz Irana in ZAE, ki je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, negativne učinke gospodarske recesije in zmanjševanje povpraševanja še povečal. Čeprav bi se zato lahko štelo, da je gospodarska recesija prispevala k škodi v obdobju od zadnjega četrtletja leta 2008, to nikakor ne more zmanjšati škodljivega učinka zelo poceni dampinškega uvoza na trg EU v celotnem obravnavanem obdobju. Industrija Unije bi morala biti tudi ob zmanjšanju prodaje sposobna ohraniti ustrezno raven cen in tako omejiti negativne učinke kakršnega koli zmanjšanja rasti potrošnje, vendar le, če ne bi bilo nelojalne konkurence zaradi zelo poceni dampinškega uvoza na njen trg.

| (102) | Gospodarska recesija prav tako ni vplivala na povzročeno škodo, ki je bila ugotovljena že pred zadnjim četrtletjem leta 2008. |
| --- | --- |

(102)

Gospodarska recesija prav tako ni vplivala na povzročeno škodo, ki je bila ugotovljena že pred zadnjim četrtletjem leta 2008.

| (103) | Zato je treba gospodarsko recesijo šteti za element, ki k škodi, nastali industriji Unije, prispeva šele od zadnjega četrtletja leta 2008, in je glede na njeno globalno naravo ni mogoče šteti za vzrok, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med škodo, nastalo industriji Unije, in dampinškim uvozom iz ZAE in Irana. |
| --- | --- |

(103)

Zato je treba gospodarsko recesijo šteti za element, ki k škodi, nastali industriji Unije, prispeva šele od zadnjega četrtletja leta 2008, in je glede na njeno globalno naravo ni mogoče šteti za vzrok, ki bi lahko prekinil vzročno zvezo med škodo, nastalo industriji Unije, in dampinškim uvozom iz ZAE in Irana.

5.3.5   Geografska lokacija

| (104) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi bil najpomembnejši razlog za škodo, ki je nastala industriji Unije, neugodna lokacija vsaj nekaterih proizvajalcev Unije (tj. daleč od pristanišča, zaradi česar imajo dodatne nepotrebne stroške prevoza surovin in končnega izdelka). |
| --- | --- |

(104)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi bil najpomembnejši razlog za škodo, ki je nastala industriji Unije, neugodna lokacija vsaj nekaterih proizvajalcev Unije (tj. daleč od pristanišča, zaradi česar imajo dodatne nepotrebne stroške prevoza surovin in končnega izdelka).

| (105) | V zvezi z zgornjo trditvijo se priznava, da ima lokacija v kraju, ki ni lahko dostopen z razmeroma poceni prevoznimi sredstvi, nekatere slabosti glede stroškov dostave surovin od dobaviteljev in dostave končnega izdelka strankam. Vendar preiskava in preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije (dva imata sedež blizu pristanišča in dva bolj v notranjosti) niso pokazali pomembnih povezav med geografsko lokacijo in gospodarsko uspešnostjo proizvajalcev Unije. Dejansko so ugotovljeno škodo imeli tudi proizvajalci s sedežem blizu pristanišča. |
| --- | --- |

(105)

V zvezi z zgornjo trditvijo se priznava, da ima lokacija v kraju, ki ni lahko dostopen z razmeroma poceni prevoznimi sredstvi, nekatere slabosti glede stroškov dostave surovin od dobaviteljev in dostave končnega izdelka strankam. Vendar preiskava in preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije (dva imata sedež blizu pristanišča in dva bolj v notranjosti) niso pokazali pomembnih povezav med geografsko lokacijo in gospodarsko uspešnostjo proizvajalcev Unije. Dejansko so ugotovljeno škodo imeli tudi proizvajalci s sedežem blizu pristanišča.

| (106) | Zato se ugotavlja, da k škodi, ki je nastala industriji Unije, geografska lokacija ni bistveno prispevala. |
| --- | --- |

(106)

Zato se ugotavlja, da k škodi, ki je nastala industriji Unije, geografska lokacija ni bistveno prispevala.

5.3.6   Vertikalna integracija

| (107) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi škodo, ki je nastala industriji Unije, povzročilo dejstvo, da veliko proizvajalcev Unije ni vertikalno integriranih (pri proizvodnji PTA) in so zato v stroškovno neugodnem položaju v primerjavi z integriranimi izvozniki. Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije niso pokazali pomembnih povezav med vertikalno integracijo proizvodnje PTA in gospodarsko uspešnostjo proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(107)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi škodo, ki je nastala industriji Unije, povzročilo dejstvo, da veliko proizvajalcev Unije ni vertikalno integriranih (pri proizvodnji PTA) in so zato v stroškovno neugodnem položaju v primerjavi z integriranimi izvozniki. Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije niso pokazali pomembnih povezav med vertikalno integracijo proizvodnje PTA in gospodarsko uspešnostjo proizvajalcev Unije.

| (108) | Zato se ugotavlja, da k škodi, ki je nastala industriji Unije, pomanjkanje vertikalne integracije proizvodnje PTA ni prispevalo. |
| --- | --- |

(108)

Zato se ugotavlja, da k škodi, ki je nastala industriji Unije, pomanjkanje vertikalne integracije proizvodnje PTA ni prispevalo.

5.4   Sklep o vzročni zvezi

| (109) | Na podlagi istočasnega povečanja dampinškega uvoza iz ZAE in Irana ter njunega tržnega deleža in ugotovljenega nelojalnega nižanja prodajnih cen na eni strani ter poslabšanja položaja proizvajalcev Unije na drugi strani se lahko sklepa, da je dampinški uvoz industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(109)

Na podlagi istočasnega povečanja dampinškega uvoza iz ZAE in Irana ter njunega tržnega deleža in ugotovljenega nelojalnega nižanja prodajnih cen na eni strani ter poslabšanja položaja proizvajalcev Unije na drugi strani se lahko sklepa, da je dampinški uvoz industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

| (110) | Proučeni so bili tudi drugi dejavniki, vendar je bilo ugotovljeno, da ne prekinjajo vzročne zveze med učinki dampinškega uvoza in škodo, ki je nastala industriji Unije. Ker je v zvezi s Pakistanom nelojalno nižanje prodajnih cen zelo nizko, se sklene, da njegov uvoz ni v bistvenem obsegu prispeval k škodi industrije Unije. Čeprav je uvoz iz Republike Koreje morda prispeval k škodi, ki je nastala industriji Unije, se glede na majhno razliko med cenami tega uvoza in cenami na trgu Unije sklene, da ta uvoz ne prekinja vzročne zveze, vzpostavljene z dampinškim uvozom iz ZAE in Irana. Zaradi zmanjševanja tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav in visoke ravni cen tega uvoza ni dokazov, da bi prispeval k škodi, ki je nastala industriji Unije. Poleg tega noben drug znan dejavnik, tj. izvoz industrije Unije, konkurenca drugih proizvajalcev Unije, gospodarska recesija, geografska lokacija in pomanjkanje vertikalne integracije, ni prispeval k škodi industrije Unije v takšnem obsegu, da bi bila prekinjena vzročna zveza. |
| --- | --- |

(110)

Proučeni so bili tudi drugi dejavniki, vendar je bilo ugotovljeno, da ne prekinjajo vzročne zveze med učinki dampinškega uvoza in škodo, ki je nastala industriji Unije. Ker je v zvezi s Pakistanom nelojalno nižanje prodajnih cen zelo nizko, se sklene, da njegov uvoz ni v bistvenem obsegu prispeval k škodi industrije Unije. Čeprav je uvoz iz Republike Koreje morda prispeval k škodi, ki je nastala industriji Unije, se glede na majhno razliko med cenami tega uvoza in cenami na trgu Unije sklene, da ta uvoz ne prekinja vzročne zveze, vzpostavljene z dampinškim uvozom iz ZAE in Irana. Zaradi zmanjševanja tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav in visoke ravni cen tega uvoza ni dokazov, da bi prispeval k škodi, ki je nastala industriji Unije. Poleg tega noben drug znan dejavnik, tj. izvoz industrije Unije, konkurenca drugih proizvajalcev Unije, gospodarska recesija, geografska lokacija in pomanjkanje vertikalne integracije, ni prispeval k škodi industrije Unije v takšnem obsegu, da bi bila prekinjena vzročna zveza.

| (111) | Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz ZAE in Irana industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz ZAE in Irana industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

6.   INTERES UNIJE

| (112) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila verjeten vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila verjeten vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.

| (113) | Komisija je neodvisnim uvoznikom, dobaviteljem surovin ter uporabnikom in njihovim združenjem poslala vprašalnike. Skupaj je bilo poslanih 50 vprašalnikov, vendar je bilo v določenih rokih prejetih le 13 izpolnjenih vprašalnikov. Poleg tega je pozneje v postopku 22 uporabnikov predložilo dopise, v katerih so izrazili nasprotovanje kakršnim koli možnim ukrepom v tem primeru. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je neodvisnim uvoznikom, dobaviteljem surovin ter uporabnikom in njihovim združenjem poslala vprašalnike. Skupaj je bilo poslanih 50 vprašalnikov, vendar je bilo v določenih rokih prejetih le 13 izpolnjenih vprašalnikov. Poleg tega je pozneje v postopku 22 uporabnikov predložilo dopise, v katerih so izrazili nasprotovanje kakršnim koli možnim ukrepom v tem primeru.

6.1   Interes industrije Unije in drugih proizvajalcev Unije

| (114) | Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za uvoz iz ZAE in Irana preprečilo nadaljnje izkrivljanje trga in pritisk na cene ter bi se ponovno vzpostavila poštena konkurenca. To bi industriji Unije omogočilo, da na podlagi višjih cen ter večjega obsega prodaje in tržnega deleža izboljša svoj položaj. |
| --- | --- |

(114)

Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za uvoz iz ZAE in Irana preprečilo nadaljnje izkrivljanje trga in pritisk na cene ter bi se ponovno vzpostavila poštena konkurenca. To bi industriji Unije omogočilo, da na podlagi višjih cen ter večjega obsega prodaje in tržnega deleža izboljša svoj položaj.

| (115) | Pričakuje se, da bi se brez ukrepov uvoz iz ZAE in Irana še naprej povečeval po nizkih cenah, s čimer bi se nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. V tem primeru industrija Unije ne bi mogla izboljšati svojega položaja. Glede na slab finančni položaj industrije Unije bi pričakovali več zaprtij, zaradi katerih bi se povečalo število brezposelnih. |
| --- | --- |

(115)

Pričakuje se, da bi se brez ukrepov uvoz iz ZAE in Irana še naprej povečeval po nizkih cenah, s čimer bi se nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. V tem primeru industrija Unije ne bi mogla izboljšati svojega položaja. Glede na slab finančni položaj industrije Unije bi pričakovali več zaprtij, zaradi katerih bi se povečalo število brezposelnih.

| (116) | Nobenega dokaza ni, da bi bili interesi drugih proizvajalcev Unije, ki niso dejavno sodelovali v preiskavi, drugačni od interesov industrije Unije. |
| --- | --- |

(116)

Nobenega dokaza ni, da bi bili interesi drugih proizvajalcev Unije, ki niso dejavno sodelovali v preiskavi, drugačni od interesov industrije Unije.

| (117) | Iranska družba je trdila, da uvedba ukrepov industriji Unije ne bi pomagala, ker bi samo privedla do novih naložb v drugih državah izvoznicah. Te utemeljitve ni mogoče sprejeti, ker bi bila logična posledica te utemeljitve ta, da protidampinški ukrepi nikoli ne morejo biti uvedeni za proizvode, za katere se lahko naložbe prenesejo v druge države. To bi tudi pomenilo odpoved zaščiti pred nepošteno trgovino samo zaradi morebitne nove konkurence iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(117)

Iranska družba je trdila, da uvedba ukrepov industriji Unije ne bi pomagala, ker bi samo privedla do novih naložb v drugih državah izvoznicah. Te utemeljitve ni mogoče sprejeti, ker bi bila logična posledica te utemeljitve ta, da protidampinški ukrepi nikoli ne morejo biti uvedeni za proizvode, za katere se lahko naložbe prenesejo v druge države. To bi tudi pomenilo odpoved zaščiti pred nepošteno trgovino samo zaradi morebitne nove konkurence iz drugih tretjih držav.

| (118) | Ista zainteresirana stran je trdila, da noben ukrep ne bi mogel izboljšati strukturno podrejenega konkurenčnega položaja proizvodne industrije PET Evropske unije v primerjavi s proizvodno industrijo PET v Aziji in na Bližnjem vzhodu. Vendar ta utemeljitev ni zadostno utemeljena. Treba je upoštevati, da so nekateri vzorčeni proizvajalci Unije, ki so vertikalno integrirani, tudi v težkem finančnem položaju. Poleg tega je bil pri proizvajalcih izvoznikih ugotovljen damping, tudi kadar so imeli potencialne konkurenčne prednosti (na primer preko cenejšega dostopa do surovin). |
| --- | --- |

(118)

Ista zainteresirana stran je trdila, da noben ukrep ne bi mogel izboljšati strukturno podrejenega konkurenčnega položaja proizvodne industrije PET Evropske unije v primerjavi s proizvodno industrijo PET v Aziji in na Bližnjem vzhodu. Vendar ta utemeljitev ni zadostno utemeljena. Treba je upoštevati, da so nekateri vzorčeni proizvajalci Unije, ki so vertikalno integrirani, tudi v težkem finančnem položaju. Poleg tega je bil pri proizvajalcih izvoznikih ugotovljen damping, tudi kadar so imeli potencialne konkurenčne prednosti (na primer preko cenejšega dostopa do surovin).

| (119) | V skladu s tem se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov nedvomno v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(119)

V skladu s tem se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov nedvomno v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji

| (120) | Kot je navedeno zgoraj, je bilo vzorčenje uporabljeno za nepovezane uvoznike, pri čemer je od dveh vzorčenih družb le en uvozni agent (Global Services International, v nadaljnjem besedilu: G.S.I.) v celoti sodeloval v tej preiskavi in predložil izpolnjen vprašalnik. Uvoz, ki ga je prijavil sodelujoči agent, predstavlja znaten delež vsega uvoza iz zadevnih držav v OP. Provizije za uvoz PET predstavljajo večino poslovanja G.S.I. Ker agent deluje na podlagi provizij, se ne pričakuje, da bi uvedba kakršnih koli dajatev znatno vplivala na njegovo uspešnost, saj bi bilo kakršno koli zvišanje dejanske uvozne cene preneseno na njegove stranke. |
| --- | --- |

(120)

Kot je navedeno zgoraj, je bilo vzorčenje uporabljeno za nepovezane uvoznike, pri čemer je od dveh vzorčenih družb le en uvozni agent (Global Services International, v nadaljnjem besedilu: G.S.I.) v celoti sodeloval v tej preiskavi in predložil izpolnjen vprašalnik. Uvoz, ki ga je prijavil sodelujoči agent, predstavlja znaten delež vsega uvoza iz zadevnih držav v OP. Provizije za uvoz PET predstavljajo večino poslovanja G.S.I. Ker agent deluje na podlagi provizij, se ne pričakuje, da bi uvedba kakršnih koli dajatev znatno vplivala na njegovo uspešnost, saj bi bilo kakršno koli zvišanje dejanske uvozne cene preneseno na njegove stranke.

| (121) | Noben drug uvoznik ni predložil ustreznih informacij. Glede na to, da se uvoz iz drugih držav, za katere trenutno veljajo protidampinški ukrepi, ni nehal in da poteka tudi uvoz iz držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi (npr. Oman, Združene države Amerike, Brazilija), se sklene, da lahko uvozniki iz teh držav uvažajo. |
| --- | --- |

(121)

Noben drug uvoznik ni predložil ustreznih informacij. Glede na to, da se uvoz iz drugih držav, za katere trenutno veljajo protidampinški ukrepi, ni nehal in da poteka tudi uvoz iz držav, za katere ne veljajo protidampinški ukrepi (npr. Oman, Združene države Amerike, Brazilija), se sklene, da lahko uvozniki iz teh držav uvažajo.

| (122) | V skladu s tem se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov EU. |
| --- | --- |

(122)

V skladu s tem se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov EU.

6.3   Interes dobaviteljev surovin v Uniji

| (123) | Trije dobavitelji surovin (dva dobavitelja PTA in en dobavitelj MEG) so sodelovali v preiskavi in v določenem roku predložili izpolnjen vprašalnik. V njihovih evropskih objektih je zaposlenih in v proizvodnjo PTA/MEG vključenih približno 700 oseb. |
| --- | --- |

(123)

Trije dobavitelji surovin (dva dobavitelja PTA in en dobavitelj MEG) so sodelovali v preiskavi in v določenem roku predložili izpolnjen vprašalnik. V njihovih evropskih objektih je zaposlenih in v proizvodnjo PTA/MEG vključenih približno 700 oseb.

| (124) | Sodelujoči proizvajalci PTA predstavljajo približno 50 % nakupov PTA vzorčenih proizvajalcev Unije. Proizvajalci PTA so zelo odvisni od stanja proizvajalcev PET, ki so njihove glavne stranke. Nizke cene PET pomenijo nizke cene PTA in nižje stopnje dobička za proizvajalce PTA. Opozoriti je treba, da poteka protidampinška in protisubvencijska preiskava v zvezi z uvozom PTA s poreklom iz Tajske, kar pomeni, da se lahko proizvajalci PTA v EU soočajo tudi z nelojalno konkurenco tajskega uvoza. Zato se sklene, da bi uvedba ukrepov za dampinški uvoz PET koristila proizvajalcem PTA. |
| --- | --- |

(124)

Sodelujoči proizvajalci PTA predstavljajo približno 50 % nakupov PTA vzorčenih proizvajalcev Unije. Proizvajalci PTA so zelo odvisni od stanja proizvajalcev PET, ki so njihove glavne stranke. Nizke cene PET pomenijo nizke cene PTA in nižje stopnje dobička za proizvajalce PTA. Opozoriti je treba, da poteka protidampinška in protisubvencijska preiskava v zvezi z uvozom PTA s poreklom iz Tajske, kar pomeni, da se lahko proizvajalci PTA v EU soočajo tudi z nelojalno konkurenco tajskega uvoza. Zato se sklene, da bi uvedba ukrepov za dampinški uvoz PET koristila proizvajalcem PTA.

| (125) | MEG predstavlja manj kot 10 % celotnega prometa sodelujočega dobavitelja MEG. V zvezi z MEG je treba opozoriti, da PET ni edini niti glavni izdelek, za proizvodnjo katerega se ta uporablja, zato so proizvajalci MEG manj odvisni od stanja industrije PET. Kljub temu lahko imajo težave industrije PET vsaj kratko- do srednjeročno omejen vpliv na dobavitelje MEG. |
| --- | --- |

(125)

MEG predstavlja manj kot 10 % celotnega prometa sodelujočega dobavitelja MEG. V zvezi z MEG je treba opozoriti, da PET ni edini niti glavni izdelek, za proizvodnjo katerega se ta uporablja, zato so proizvajalci MEG manj odvisni od stanja industrije PET. Kljub temu lahko imajo težave industrije PET vsaj kratko- do srednjeročno omejen vpliv na dobavitelje MEG.

| (126) | Glede na navedeno se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov za dampinški uvoz iz ZAE in Irana v interesu dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(126)

Glede na navedeno se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov za dampinški uvoz iz ZAE in Irana v interesu dobaviteljev surovin.

6.4   Interes uporabnikov

| (127) | PET, ki je predmet tega postopka (tj. z viskoznostjo 78 ml/g ali več, za izdelavo plastenk), se večinoma uporablja za proizvodnjo plastenk za vodo in druge pijače. Njegova uporaba za proizvodnjo drugih embalaž (trdih živil ali čistilnih sredstev) in za proizvodnjo folije se razvija, vendar je še vedno razmeroma omejena. Proizvodnja plastenk PET poteka v dveh fazah: (i) najprej se izdela predforma z vbrizgavanjem PET v kalupe; (ii) nato se predforma segreje in oblikuje v plastenko. Proizvodnja plastenk je lahko povezan proces (tj. ista družba kupi PET, izdela predformo, ki jo nato oblikuje v plastenko) ali je omejena na drugo fazo (oblikovanje predforme v plastenko). Predforme se lahko razmeroma enostavno prevažajo, ker so majhne in kompaktne, medtem ko so prazne plastenke nestabilne, njihov prevoz pa je zaradi velikosti zelo drag. |
| --- | --- |

(127)

PET, ki je predmet tega postopka (tj. z viskoznostjo 78 ml/g ali več, za izdelavo plastenk), se večinoma uporablja za proizvodnjo plastenk za vodo in druge pijače. Njegova uporaba za proizvodnjo drugih embalaž (trdih živil ali čistilnih sredstev) in za proizvodnjo folije se razvija, vendar je še vedno razmeroma omejena. Proizvodnja plastenk PET poteka v dveh fazah: (i) najprej se izdela predforma z vbrizgavanjem PET v kalupe; (ii) nato se predforma segreje in oblikuje v plastenko. Proizvodnja plastenk je lahko povezan proces (tj. ista družba kupi PET, izdela predformo, ki jo nato oblikuje v plastenko) ali je omejena na drugo fazo (oblikovanje predforme v plastenko). Predforme se lahko razmeroma enostavno prevažajo, ker so majhne in kompaktne, medtem ko so prazne plastenke nestabilne, njihov prevoz pa je zaradi velikosti zelo drag.

| (128) | Plastenke PET z vodo in/ali drugimi pijačami napolnijo družbe za polnjenje (v nadaljnjem besedilu: polnilci). Družbe za polnjenje so v dejavnost PET pogosto vključene prek povezanih dejavnosti izdelave plastenk ali sporazumov o podizvajanju s podizvajalcem predelovalcem in/ali izdelovalcem plastenk, za katerega v pogajanjih s proizvajalcem določijo ceno PET („mehko“ podizvajanje) ali celo kupijo PET za svoje plastenke („strogo“ podizvajanje). |
| --- | --- |

(128)

Plastenke PET z vodo in/ali drugimi pijačami napolnijo družbe za polnjenje (v nadaljnjem besedilu: polnilci). Družbe za polnjenje so v dejavnost PET pogosto vključene prek povezanih dejavnosti izdelave plastenk ali sporazumov o podizvajanju s podizvajalcem predelovalcem in/ali izdelovalcem plastenk, za katerega v pogajanjih s proizvajalcem določijo ceno PET („mehko“ podizvajanje) ali celo kupijo PET za svoje plastenke („strogo“ podizvajanje).

| (129) | Zato se uporabniki delijo na dve skupini:






  — | predelovalci in/ali izdelovalci plastenk – ki kupijo PET neposredno od proizvajalcev in ga predelajo v predforme (ali plastenke), ki jih prodajo za nadaljnjo fazo v postopku (ali polnjenje), in |
| --- | --- | --- |

(129)

Zato se uporabniki delijo na dve skupini:

—

predelovalci in/ali izdelovalci plastenk – ki kupijo PET neposredno od proizvajalcev in ga predelajo v predforme (ali plastenke), ki jih prodajo za nadaljnjo fazo v postopku (ali polnjenje), in

| — | polnilci – ki kupijo PET za svoje podizvajalce izdelovalce plastenk/predelovalce („strogo“ podizvajanje) ali v pogajanjih določijo ceno, po kateri bo podizvajalec predelovalec in/ali izdelovalec plastenk kupil PET („mehko“ podizvajanje). |
| --- | --- |

—

polnilci – ki kupijo PET za svoje podizvajalce izdelovalce plastenk/predelovalce („strogo“ podizvajanje) ali v pogajanjih določijo ceno, po kateri bo podizvajalec predelovalec in/ali izdelovalec plastenk kupil PET („mehko“ podizvajanje).

(a)   Predelovalci

| (130) | Proizvajalci predform so glavni uporabniki PET za izdelavo plastenk. Štirje predelovalci, ki predstavljajo 16 % potrošnje Unije v OP, so v celoti sodelovali v preiskavi (tj. so v rokih predložili v celoti izpolnjene vprašalnike). Kot je navedeno zgoraj, je znatno število predelovalcev pozneje v postopku prav tako izrazilo svoje nasprotovanje, vendar ni predložilo nobenih preverljivih podatkov v zvezi s svojo potrošnjo. Sodelujoči uvozni agent je na zaslišanju trdil, da je več kot 80 % uporabnikov EU ukrepom nasprotovalo. Vendar ta informacija ni bila dovolj utemeljena in je ni bilo mogoče preveriti. |
| --- | --- |

(130)

Proizvajalci predform so glavni uporabniki PET za izdelavo plastenk. Štirje predelovalci, ki predstavljajo 16 % potrošnje Unije v OP, so v celoti sodelovali v preiskavi (tj. so v rokih predložili v celoti izpolnjene vprašalnike). Kot je navedeno zgoraj, je znatno število predelovalcev pozneje v postopku prav tako izrazilo svoje nasprotovanje, vendar ni predložilo nobenih preverljivih podatkov v zvezi s svojo potrošnjo. Sodelujoči uvozni agent je na zaslišanju trdil, da je več kot 80 % uporabnikov EU ukrepom nasprotovalo. Vendar ta informacija ni bila dovolj utemeljena in je ni bilo mogoče preveriti.

| (131) | Združenje, ki predstavlja evropske predelovalce plastike (EuPC), je na zaslišanju navedlo, da ima o tem postopku nevtralno stališče. Čeprav bi nekateri njegovi člani nasprotovali kakršnim koli ukrepom, sedanja raven cen PET na evropskem trgu za družbe za recikliranje PET ni trajnostna. Družbe za recikliranje PET (ki jih prav tako zastopa EuPC) bi ukrepe podprle. Vendar je v poznejši fazi preiskave združenje spremenilo svoje stališče in izrazilo nasprotovanje uvedbi ukrepov. Združenje je trdilo, da bi uvedba ukrepov povzročila čezmerne stroške industriji predelave plastike EU, ki jo v glavnem sestavljajo mala in srednja podjetja (MSP). Združenje je trdilo, da bi ta MSP ne bila zmožna sprejeti višjih cen PET, kar bi jih prisililo v zaprtje njihovih dejavnosti ali spodbudilo, da bi se preselila ven iz EU. Te trditve na tej stopnji niso bile nadalje utemeljene. |
| --- | --- |

(131)

Združenje, ki predstavlja evropske predelovalce plastike (EuPC), je na zaslišanju navedlo, da ima o tem postopku nevtralno stališče. Čeprav bi nekateri njegovi člani nasprotovali kakršnim koli ukrepom, sedanja raven cen PET na evropskem trgu za družbe za recikliranje PET ni trajnostna. Družbe za recikliranje PET (ki jih prav tako zastopa EuPC) bi ukrepe podprle. Vendar je v poznejši fazi preiskave združenje spremenilo svoje stališče in izrazilo nasprotovanje uvedbi ukrepov. Združenje je trdilo, da bi uvedba ukrepov povzročila čezmerne stroške industriji predelave plastike EU, ki jo v glavnem sestavljajo mala in srednja podjetja (MSP). Združenje je trdilo, da bi ta MSP ne bila zmožna sprejeti višjih cen PET, kar bi jih prisililo v zaprtje njihovih dejavnosti ali spodbudilo, da bi se preselila ven iz EU. Te trditve na tej stopnji niso bile nadalje utemeljene.

| (132) | Celotno osebje, ki ga zaposlujejo sodelujoči predelovalci, zajema 1 300 oseb, prijavljeno osebje, ki ga zaposlujejo predelovalci, ki so se javili pozneje v postopku, pa zajema dodatnih 6 000 oseb. Uvozni agent in njegove stranke so na zaslišanju navedli stopnjo zaposlenosti za predelovalce, in sicer približno 20 000 oseb. Informacije o stopnji zaposlenosti je treba še preveriti. |
| --- | --- |

(132)

Celotno osebje, ki ga zaposlujejo sodelujoči predelovalci, zajema 1 300 oseb, prijavljeno osebje, ki ga zaposlujejo predelovalci, ki so se javili pozneje v postopku, pa zajema dodatnih 6 000 oseb. Uvozni agent in njegove stranke so na zaslišanju navedli stopnjo zaposlenosti za predelovalce, in sicer približno 20 000 oseb. Informacije o stopnji zaposlenosti je treba še preveriti.

| (133) | Na podlagi razpoložljivih informacij predstavlja PET, ki se uporablja v proizvodnji predform, za predelovalce med 70 % in 80 % vseh stroškov proizvodnje. Zato je bistveni element stroškov teh družb. Preiskava je do zdaj pokazala, da sodelujoči predelovalci v povprečju že poslujejo z nekaj izgube. Glede na to, da je večina predelovalcev malih in srednje velikih lokalnih podjetij, imajo ti lahko kratko- do srednjeročno le omejene možnosti za prenos kakršnih koli povečanj stroškov, zlasti kadar je stranka (družba za polnjenje) razmeroma velik udeleženec z veliko boljšim pogajalskim izhodiščem. Vendar pogodbe (običajno se o njih pogajajo vsako leto) za prodajo predform in/ali plastenk pogosto vključujejo mehanizem za izražanje nihanja cen PET. |
| --- | --- |

(133)

Na podlagi razpoložljivih informacij predstavlja PET, ki se uporablja v proizvodnji predform, za predelovalce med 70 % in 80 % vseh stroškov proizvodnje. Zato je bistveni element stroškov teh družb. Preiskava je do zdaj pokazala, da sodelujoči predelovalci v povprečju že poslujejo z nekaj izgube. Glede na to, da je večina predelovalcev malih in srednje velikih lokalnih podjetij, imajo ti lahko kratko- do srednjeročno le omejene možnosti za prenos kakršnih koli povečanj stroškov, zlasti kadar je stranka (družba za polnjenje) razmeroma velik udeleženec z veliko boljšim pogajalskim izhodiščem. Vendar pogodbe (običajno se o njih pogajajo vsako leto) za prodajo predform in/ali plastenk pogosto vključujejo mehanizem za izražanje nihanja cen PET.

| (134) | Predelovalci in sodelujoči uvozni agent so trdili, da bi zaradi ukrepov nekateri veliki izdelovalci predform preselili svoje standardizirane proizvodne linije v sosednje države EU. Glede na to, da so stroški prevoza predform na kratki razdalji razmeroma nizki, ta proces v nekem obsegu že poteka. Vendar se trenutno zdi, da so vidiki, kot je bližina stranke ali prilagodljivost dostav, pomembnejši od prednosti, ki jih predstavljajo sosednje države. Glede na to, da je predlagana raven ukrepov zmerna, se začasno sklene, da prednosti proizvodnje predform zunaj EU ne bi smele prevladati nad trenutnimi negativnimi vidiki. Poleg tega se pričakuje, da bo glede na stroške prevoza delokalizacija nadomestna možnost le za družbe, katerih stranke so zunaj meja EU, ne pa tudi za predelovalce, ki imajo stranke v drugih delih EU. |
| --- | --- |

(134)

Predelovalci in sodelujoči uvozni agent so trdili, da bi zaradi ukrepov nekateri veliki izdelovalci predform preselili svoje standardizirane proizvodne linije v sosednje države EU. Glede na to, da so stroški prevoza predform na kratki razdalji razmeroma nizki, ta proces v nekem obsegu že poteka. Vendar se trenutno zdi, da so vidiki, kot je bližina stranke ali prilagodljivost dostav, pomembnejši od prednosti, ki jih predstavljajo sosednje države. Glede na to, da je predlagana raven ukrepov zmerna, se začasno sklene, da prednosti proizvodnje predform zunaj EU ne bi smele prevladati nad trenutnimi negativnimi vidiki. Poleg tega se pričakuje, da bo glede na stroške prevoza delokalizacija nadomestna možnost le za družbe, katerih stranke so zunaj meja EU, ne pa tudi za predelovalce, ki imajo stranke v drugih delih EU.

| (135) | Predelovalci in sodelujoči uvozni agent so trdili tudi, da bi lahko bili ukrepi le kratkoročna pomoč proizvajalcem PET. Trdili so, da po selitvi izdelovalcev predform zunaj EU srednje- do dolgoročno za proizvajalce PET ne bi bilo dovolj povpraševanja na trgu EU, kar bi proizvajalce PET na koncu prisililo k zaprtju ali selitvi zunaj EU. Glede na vidike iz prejšnje uvodne izjave in glede na to, da je začasno sklenjeno, da se zaradi gospodarskega vidika izdelovalcem predform še ni treba seliti zunaj EU, so te okoliščine malo verjetne. |
| --- | --- |

(135)

Predelovalci in sodelujoči uvozni agent so trdili tudi, da bi lahko bili ukrepi le kratkoročna pomoč proizvajalcem PET. Trdili so, da po selitvi izdelovalcev predform zunaj EU srednje- do dolgoročno za proizvajalce PET ne bi bilo dovolj povpraševanja na trgu EU, kar bi proizvajalce PET na koncu prisililo k zaprtju ali selitvi zunaj EU. Glede na vidike iz prejšnje uvodne izjave in glede na to, da je začasno sklenjeno, da se zaradi gospodarskega vidika izdelovalcem predform še ni treba seliti zunaj EU, so te okoliščine malo verjetne.

| (136) | Tako ni mogoče začasno izključiti, da bo uvedba ukrepov znatno vplivala na stroške proizvodnje predelovalcev. Vendar glede na negotovosti v zvezi z možnostmi, da izdelovalci predform in/ali plastenk prenesejo povečanje stroškov na svoje stranke, vpliva na dobičkonosnost predelovalcev in njihove splošne uspešnosti v tej začasni fazi ni mogoče jasno določiti. |
| --- | --- |

(136)

Tako ni mogoče začasno izključiti, da bo uvedba ukrepov znatno vplivala na stroške proizvodnje predelovalcev. Vendar glede na negotovosti v zvezi z možnostmi, da izdelovalci predform in/ali plastenk prenesejo povečanje stroškov na svoje stranke, vpliva na dobičkonosnost predelovalcev in njihove splošne uspešnosti v tej začasni fazi ni mogoče jasno določiti.

(b)   Polnilci

| (137) | Šest družb za polnjenje, vključno s podružnicami družb Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone in Orangina, je sodelovalo v preiskavi, tj. je v določenih rokih predložilo v celoti izpolnjene vprašalnike. Predstavljajo približno 11 % potrošnje PET v Uniji v OP. Oblika predloženih informacij ne omogoča enostavne določitve števila zaposlenih, ki so neposredno vključeni v proizvodnjo, v kateri se uporablja PET. Vendar se začasno ocenjuje, da je teh oseb približno 6 000. Na podlagi razpoložljivih informacij se ocenjuje, da je v celotni industriji polnjenja v Uniji zaposlenih med 40 000 in 60 000 oseb, ki so neposredno vključene v proizvodnjo, v kateri se uporablja PET. |
| --- | --- |

(137)

Šest družb za polnjenje, vključno s podružnicami družb Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone in Orangina, je sodelovalo v preiskavi, tj. je v določenih rokih predložilo v celoti izpolnjene vprašalnike. Predstavljajo približno 11 % potrošnje PET v Uniji v OP. Oblika predloženih informacij ne omogoča enostavne določitve števila zaposlenih, ki so neposredno vključeni v proizvodnjo, v kateri se uporablja PET. Vendar se začasno ocenjuje, da je teh oseb približno 6 000. Na podlagi razpoložljivih informacij se ocenjuje, da je v celotni industriji polnjenja v Uniji zaposlenih med 40 000 in 60 000 oseb, ki so neposredno vključene v proizvodnjo, v kateri se uporablja PET.

| (138) | Na podlagi razpoložljivih informacij se delež stroškov PET v celotnih stroških sodelujočih polnilcev giblje med 1 % in 14 % glede na stroške drugih elementov, ki jih uporabljajo v proizvodnji svojih izdelkov. Razpoložljive informacije kažejo, da je PET običajno večji strošek za proizvajalce mineralne vode (zlasti tiste, ki niso zaščitene z blagovno znamko), medtem ko je za družbe za polnjenje z nekaterimi brezalkoholnimi pijačami to nepomemben strošek. Informacije v dokumentih kažejo, da lahko v nekaterih primerih stroški PET predstavljajo do 20 % končne cene mineralne vode za stranke. Ocenjuje se, da lahko stroški PET v povprečju predstavljajo do 10 % vseh stroškov družb za polnjenje. |
| --- | --- |

(138)

Na podlagi razpoložljivih informacij se delež stroškov PET v celotnih stroških sodelujočih polnilcev giblje med 1 % in 14 % glede na stroške drugih elementov, ki jih uporabljajo v proizvodnji svojih izdelkov. Razpoložljive informacije kažejo, da je PET običajno večji strošek za proizvajalce mineralne vode (zlasti tiste, ki niso zaščitene z blagovno znamko), medtem ko je za družbe za polnjenje z nekaterimi brezalkoholnimi pijačami to nepomemben strošek. Informacije v dokumentih kažejo, da lahko v nekaterih primerih stroški PET predstavljajo do 20 % končne cene mineralne vode za stranke. Ocenjuje se, da lahko stroški PET v povprečju predstavljajo do 10 % vseh stroškov družb za polnjenje.

| (139) | Glede na navedeno se sklene, da bi imelo kakršno koli zvišanje cen PET po uvedbi predlaganih ukrepov le omejen vpliv na splošno stanje družb za polnjenje (manj kot 2-odstotno zvišanje stroškov) tudi, če bi te, kot trdijo, imele težave pri prenosu višjih stroškov na svoje stranke, kar vsaj srednjeročno ni verjetno. |
| --- | --- |

(139)

Glede na navedeno se sklene, da bi imelo kakršno koli zvišanje cen PET po uvedbi predlaganih ukrepov le omejen vpliv na splošno stanje družb za polnjenje (manj kot 2-odstotno zvišanje stroškov) tudi, če bi te, kot trdijo, imele težave pri prenosu višjih stroškov na svoje stranke, kar vsaj srednjeročno ni verjetno.

6.5   Pomanjkanje ponudbe PET

| (140) | Več zainteresiranih strani je trdilo, da bi uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje PET na trgu EU in da proizvajalci Unije nimajo dovolj zmogljivosti za odziv na povpraševanje. |
| --- | --- |

(140)

Več zainteresiranih strani je trdilo, da bi uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje PET na trgu EU in da proizvajalci Unije nimajo dovolj zmogljivosti za odziv na povpraševanje.

| (141) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da so proizvajalci Unije v OP poslovali z 69 % svojih zmogljivosti in da imajo dovolj prostih zmogljivosti za nadomestitev uvoza iz ZAE in Irana, če bi bilo to potrebno. Vendar namen dajatve ne sme biti odvračanje od uvoza, ampak le ponovna vzpostavitev poštene konkurence na trgu. Poleg tega so na voljo še drugi viri dobave. |
| --- | --- |

(141)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da so proizvajalci Unije v OP poslovali z 69 % svojih zmogljivosti in da imajo dovolj prostih zmogljivosti za nadomestitev uvoza iz ZAE in Irana, če bi bilo to potrebno. Vendar namen dajatve ne sme biti odvračanje od uvoza, ampak le ponovna vzpostavitev poštene konkurence na trgu. Poleg tega so na voljo še drugi viri dobave.

| (142) | Pričakuje se tudi, da bi industrija recikliranja PET povečala proizvodnjo, če bi se cena primarnega PET v EU ohranila na razumni ravni in bi se preprečilo njeno zniževanje zaradi nelojalne konkurence. |
| --- | --- |

(142)

Pričakuje se tudi, da bi industrija recikliranja PET povečala proizvodnjo, če bi se cena primarnega PET v EU ohranila na razumni ravni in bi se preprečilo njeno zniževanje zaradi nelojalne konkurence.

6.6   Druge utemeljitve

| (143) | Iranski izvoznik je trdil, da bi uvedba ukrepov proti iranskemu PET imela nesorazmerno negativen vpliv, ob upoštevanju, da je Iran država v razvoju in da se iranski izvozniki že spopadajo z resno škodo zaradi mednarodnih sankcij. Ustaljena praksa Komisije je, da uvede protidampinške ukrepe enako proti državam v razvoju in razvitim državam, kadar koli pravne zahteve utemeljujejo takšno ukrepanje. Poleg tega je to, da so proti Iranu uvedene sankcije, nepomemben vidik v smislu obstoječih protidampinških pravil. |
| --- | --- |

(143)

Iranski izvoznik je trdil, da bi uvedba ukrepov proti iranskemu PET imela nesorazmerno negativen vpliv, ob upoštevanju, da je Iran država v razvoju in da se iranski izvozniki že spopadajo z resno škodo zaradi mednarodnih sankcij. Ustaljena praksa Komisije je, da uvede protidampinške ukrepe enako proti državam v razvoju in razvitim državam, kadar koli pravne zahteve utemeljujejo takšno ukrepanje. Poleg tega je to, da so proti Iranu uvedene sankcije, nepomemben vidik v smislu obstoječih protidampinških pravil.

6.7   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (144) | Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za uvoz iz ZAE in Irana industriji Unije in drugim proizvajalcem Unije omogočilo, da izboljšajo svoje stanje prek večjega obsega prodaje, višjih prodajnih cen in večjega tržnega deleža. Čeprav so možni nekateri negativni učinki v obliki zvišanj stroškov za uporabnike (zlasti predelovalce), bodo pričakovane koristi za proizvajalce in njihove dobavitelje verjetno večje. |
| --- | --- |

(144)

Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za uvoz iz ZAE in Irana industriji Unije in drugim proizvajalcem Unije omogočilo, da izboljšajo svoje stanje prek večjega obsega prodaje, višjih prodajnih cen in večjega tržnega deleža. Čeprav so možni nekateri negativni učinki v obliki zvišanj stroškov za uporabnike (zlasti predelovalce), bodo pričakovane koristi za proizvajalce in njihove dobavitelje verjetno večje.

| (145) | S ponovno vzpostavitvijo poštene konkurence in ohranitvijo razumne ravni cen v EU se bo spodbudilo recikliranje PET, s čimer se bo prispevalo k varstvu okolja. Ob upoštevanju navedenega se po premisleku začasno sklene, da v tem primeru ni nujnih razlogov za to, da se ukrepi ne bi uvedli. To predhodno oceno bo na končni stopnji po preverjanju vprašalnikov, ki so jih izpolnili uporabniki, in nadaljnji preiskavi morda treba ponovno proučiti. |
| --- | --- |

(145)

S ponovno vzpostavitvijo poštene konkurence in ohranitvijo razumne ravni cen v EU se bo spodbudilo recikliranje PET, s čimer se bo prispevalo k varstvu okolja. Ob upoštevanju navedenega se po premisleku začasno sklene, da v tem primeru ni nujnih razlogov za to, da se ukrepi ne bi uvedli. To predhodno oceno bo na končni stopnji po preverjanju vprašalnikov, ki so jih izpolnili uporabniki, in nadaljnji preiskavi morda treba ponovno proučiti.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (146) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(146)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza.

| (147) | Kar zadeva uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Pakistana, damping začasno ni bil ugotovljen, kot je navedeno zgoraj. Zato ni treba uvesti začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(147)

Kar zadeva uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Pakistana, damping začasno ni bil ugotovljen, kot je navedeno zgoraj. Zato ni treba uvesti začasnih ukrepov.

7.1   Stopnja odprave škode

| (148) | Začasni ukrepi za uvoz iz ZAE in Irana morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo dampinški uvoz povzroča industriji Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se sklene, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v normalnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo. |
| --- | --- |

(148)

Začasni ukrepi za uvoz iz ZAE in Irana morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo dampinški uvoz povzroča industriji Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se sklene, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v normalnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo.

| (149) | Unija je zahtevala 7,5-odstotni ciljni dobiček, ki je bil uporabljen v postopku proti Ljudski republiki Kitajski. Vendar industrija Unije v obravnavanem obdobju nikoli ni dosegla takšnega dobička (dejansko nikoli ni bila dobičkonosna) in na splošno so bile predložene navedbe, da ima običajno razmeroma nizke stopnje dobička. Najvišji dobiček, ki sta ga dosegli dve vzorčeni družbi v enem letu obravnavanega obdobja, je bil 3-odstoten. Glede na to je bilo začasno sklenjeno, da je 5-odstotni ciljni dobiček najustreznejši. |
| --- | --- |

(149)

Unija je zahtevala 7,5-odstotni ciljni dobiček, ki je bil uporabljen v postopku proti Ljudski republiki Kitajski. Vendar industrija Unije v obravnavanem obdobju nikoli ni dosegla takšnega dobička (dejansko nikoli ni bila dobičkonosna) in na splošno so bile predložene navedbe, da ima običajno razmeroma nizke stopnje dobička. Najvišji dobiček, ki sta ga dosegli dve vzorčeni družbi v enem letu obravnavanega obdobja, je bil 3-odstoten. Glede na to je bilo začasno sklenjeno, da je 5-odstotni ciljni dobiček najustreznejši.

| (150) | Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je od cene franko tovarna odštela dejanska stopnja dobička, tako izračunani ceni na pragu dobička pa se je prištela navedena ciljna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(150)

Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je od cene franko tovarna odštela dejanska stopnja dobička, tako izračunani ceni na pragu dobička pa se je prištela navedena ciljna stopnja dobička.

| (151) | Glede na to, da so se v OP cene surovin in posledično cene PET na trgu Unije bistveno spreminjale, je bilo sklenjeno, da je ustrezno izračunati stopnjo odprave škode na podlagi četrtletnih podatkov.






  Država | Stopnja odprave škode |
| --- | --- | --- |
| Iran | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| ZAE | 18,5 % |

(151)

Glede na to, da so se v OP cene surovin in posledično cene PET na trgu Unije bistveno spreminjale, je bilo sklenjeno, da je ustrezno izračunati stopnjo odprave škode na podlagi četrtletnih podatkov.

Država

Stopnja odprave škode

Iran

17,0 %

Pakistan

15,2 %

ZAE

18,5 %

7.2   Začasni ukrepi

| (152) | Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se sklene, da je treba uvesti začasno protidampinško dajatev za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov, ki bo v skladu s pravilom nižje dajatve enaka ugotovljeni stopnji dampinga ali stopnji odprave škode, pri čemer se upošteva nižja. |
| --- | --- |

(152)

Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se sklene, da je treba uvesti začasno protidampinško dajatev za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov, ki bo v skladu s pravilom nižje dajatve enaka ugotovljeni stopnji dampinga ali stopnji odprave škode, pri čemer se upošteva nižja.

| (153) | Na podlagi navedenega in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se sklene, da mora predlagana stopnja dajatve za zadevni izdelek s poreklom iz Irana temeljiti na 17-odstotni stopnji odprave škode. Poleg tega mora predlagana stopnja dajatve za zadevni izdelek s poreklom iz Združenih arabskih emiratov temeljiti na 6,6-odstotnem dampingu. Noben začasni ukrep ne sme biti uveden za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Pakistana. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi navedenega in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se sklene, da mora predlagana stopnja dajatve za zadevni izdelek s poreklom iz Irana temeljiti na 17-odstotni stopnji odprave škode. Poleg tega mora predlagana stopnja dajatve za zadevni izdelek s poreklom iz Združenih arabskih emiratov temeljiti na 6,6-odstotnem dampingu. Noben začasni ukrep ne sme biti uveden za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Pakistana.

| (154) | Opozoriti je treba, da je bila vzporedno s protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom PET iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov izvedena protisubvencijska preiskava. Ker se v skladu s členom 14(1) osnovne uredbe za noben izdelek ne smejo uporabljati protidampinške in izravnalne dajatve za namene obravnavanja enih in istih okoliščin zaradi dampinga ali izvoznega subvencioniranja, je bilo sklenjeno, da je treba določiti, ali in v kakšnem obsegu subvencijski znesek in stopnje dampinga izhajajo iz istih okoliščin. |
| --- | --- |

(154)

Opozoriti je treba, da je bila vzporedno s protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom PET iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov izvedena protisubvencijska preiskava. Ker se v skladu s členom 14(1) osnovne uredbe za noben izdelek ne smejo uporabljati protidampinške in izravnalne dajatve za namene obravnavanja enih in istih okoliščin zaradi dampinga ali izvoznega subvencioniranja, je bilo sklenjeno, da je treba določiti, ali in v kakšnem obsegu subvencijski znesek in stopnje dampinga izhajajo iz istih okoliščin.

| (155) | Kar zadeva subvencijske sheme, ki so pomenile izvozne subvencije v smislu člena 4(4)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (3), so začasne stopnje dampinga, ugotovljene za proizvajalca izvoznika v Iranu, delno posledica izvoznih subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. Vendar proti Iranu ni predložena začasna protidampinška dajatev, saj za protidampinško in protisubvencijsko preiskavo velja enaka stopnja odprave škode. |
| --- | --- |

(155)

Kar zadeva subvencijske sheme, ki so pomenile izvozne subvencije v smislu člena 4(4)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (3), so začasne stopnje dampinga, ugotovljene za proizvajalca izvoznika v Iranu, delno posledica izvoznih subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. Vendar proti Iranu ni predložena začasna protidampinška dajatev, saj za protidampinško in protisubvencijsko preiskavo velja enaka stopnja odprave škode.

| (156) | Kot je že navedeno v uvodni izjavi (15), stroški in cene PET v razmeroma kratkih obdobjih znatno nihajo. Zato se je sklenilo, da je uvedba dajatev v obliki določenega zneska na tono primerna. Ta znesek izhaja iz uporabe protidampinške stopnje za izvozne cene CIF, uporabljene za izračun stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(156)

Kot je že navedeno v uvodni izjavi (15), stroški in cene PET v razmeroma kratkih obdobjih znatno nihajo. Zato se je sklenilo, da je uvedba dajatev v obliki določenega zneska na tono primerna. Ta znesek izhaja iz uporabe protidampinške stopnje za izvozne cene CIF, uporabljene za izračun stopnje dampinga.

| (157) | Na podlagi navedenega in ob upoštevanju ugotovitev iz Uredbe o uvedbi začasne protidampinške dajatve (Uredba Komisije (EU) št. 473/2010) (4) so predlagani zneski protidampinških dajatev, izraženi kot cena CIF meja Unije, brez plačane carinske dajatve, naslednji:













  Država | Skupna stopnja subvencije | Pri čemer je izvozna subvencija | Stopnja dampinga | Stopnja škode (na četrtletni ravni) | Začasna izravnalna dajatev | Začasna protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Znesek
  (EUR/t) | % | Znesek
  (EUR/t) |
| Iran | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| ZAE | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

Na podlagi navedenega in ob upoštevanju ugotovitev iz Uredbe o uvedbi začasne protidampinške dajatve (Uredba Komisije (EU) št. 473/2010) (4) so predlagani zneski protidampinških dajatev, izraženi kot cena CIF meja Unije, brez plačane carinske dajatve, naslednji:

Država

Skupna stopnja subvencije

Pri čemer je izvozna subvencija

Stopnja dampinga

Stopnja škode (na četrtletni ravni)

Začasna izravnalna dajatev

Začasna protidampinška dajatev

%

Znesek

(EUR/t)

%

Znesek

(EUR/t)

Iran

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

ZAE

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3   Končna določba

| (158) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba ponovno proučiti – |
| --- | --- |

(158)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba ponovno proučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega pod oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke, opisane v odstavku 1, je:

| Država | Znesek protidampinške dajatve (EUR/tono) |
| --- | --- |
| Iran: vse družbe | 0 |
| Združeni arabski emirati: vse družbe | 54,80 |

Država

Znesek protidampinške dajatve (EUR/tono)

Iran: vse družbe

0

Združeni arabski emirati: vse družbe

54,80

3.   Kadar se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, porazdeli pri določanju carinske vrednosti skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (5), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi tu določenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ne glede na člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne stranke predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 208, 3.9.2009, str. 12.

2

(3)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

3

(4)  Glej stran 25 tega Uradnega lista.

4

(5)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

5

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/25

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 473/2010

z dne 31. maja 2010

o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti člena 12 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1.   Začetek preiskave

| (1) | Komisija je 3. septembra 2009 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
   (2), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov („zadevne države“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 3. septembra 2009 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
   (2), napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov („zadevne države“) v Unijo.

| (2) | Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov v Unijo ter začela ločeno preiskavo („protidampinški postopek“). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (3), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov v Unijo ter začela ločeno preiskavo („protidampinški postopek“).

| (3) | Protisubvencijski postopek se je začel zaradi pritožbe, ki jo je 20. julija 2009 vložil odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“). Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o subvencioniranju navedenega izdelka in o povzročeni znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protisubvencijskega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Protisubvencijski postopek se je začel zaradi pritožbe, ki jo je 20. julija 2009 vložil odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“). Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o subvencioniranju navedenega izdelka in o povzročeni znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protisubvencijskega postopka.

| (4) | Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila vlade Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov („ZAE“), da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da subvencionirani uvoz izdelkov iz PET s poreklom iz Irana, Pakistana in ZAE povzroča znatno škodo industriji Unije. Zadevne vlade so bile povabljene na posvetovanja, katerih cilj je bil pojasniti položaj v zvezi z vsebino pritožbe in se medsebojno sporazumeti o rešitvi. Vse vlade so sprejele vabilo na posvetovanja, ki so se nato tudi izvedla. Na posvetovanjih ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe organov zadevnih držav glede trditev iz pritožbe, da se sheme, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ne uporabljajo. Med posvetovanji ali po njih sta vladi Pakistana in ZAE predložili svoja stališča. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila vlade Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov („ZAE“), da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo, da subvencionirani uvoz izdelkov iz PET s poreklom iz Irana, Pakistana in ZAE povzroča znatno škodo industriji Unije. Zadevne vlade so bile povabljene na posvetovanja, katerih cilj je bil pojasniti položaj v zvezi z vsebino pritožbe in se medsebojno sporazumeti o rešitvi. Vse vlade so sprejele vabilo na posvetovanja, ki so se nato tudi izvedla. Na posvetovanjih ni bila dosežena sporazumna rešitev. Vendar so se ustrezno upoštevale pripombe organov zadevnih držav glede trditev iz pritožbe, da se sheme, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ne uporabljajo. Med posvetovanji ali po njih sta vladi Pakistana in ZAE predložili svoja stališča.

1.2.   Strani, ki jih zadeva postopek

| (5) | Komisija je proizvajalce pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uvoznike/trgovce in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, proizvajalce izvoznike ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je proizvajalce pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uvoznike/trgovce in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, proizvajalce izvoznike ter predstavnike zadevnih držav izvoznic uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (6) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(6)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (7) | Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev Unije in uvoznikov je bila za preiskavo škode predvidena uporaba tehnik vzorčenja v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci Unije in uvozniki zaprošeni, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009), kakor je določeno v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev Unije in uvoznikov je bila za preiskavo škode predvidena uporaba tehnik vzorčenja v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci Unije in uvozniki zaprošeni, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z izdelkom v preiskavi v obdobju preiskave (od 1. julija 2008 do 30. junija 2009), kakor je določeno v obvestilu o začetku.

| (8) | Štirinajst proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi prejetih informacij sodelujočih proizvajalcev Unije je Komisija izbrala vzorec petih proizvajalcev Unije, ki pomenijo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(8)

Štirinajst proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi prejetih informacij sodelujočih proizvajalcev Unije je Komisija izbrala vzorec petih proizvajalcev Unije, ki pomenijo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije.

| (9) | Osem uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi prejetih informacij sodelujočih uvoznikov je Komisija izbrala vzorec dveh uvoznikov, ki pomenita 83 % uvoza vseh sodelujočih uvoznikov in 48 % celotnega uvoza iz ZAE, Irana in Pakistana. |
| --- | --- |

(9)

Osem uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi prejetih informacij sodelujočih uvoznikov je Komisija izbrala vzorec dveh uvoznikov, ki pomenita 83 % uvoza vseh sodelujočih uvoznikov in 48 % celotnega uvoza iz ZAE, Irana in Pakistana.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnike organom zadevnih držav, proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim uvoznikom in vsem uporabnikom ter dobaviteljem, za katere je znano, da jih to zadeva, pa tudi tistim, ki so se javili v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnike organom zadevnih držav, proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim uvoznikom in vsem uporabnikom ter dobaviteljem, za katere je znano, da jih to zadeva, pa tudi tistim, ki so se javili v rokih, navedenih v obvestilu o začetku.

| (11) | Izpolnjene vprašalnike so predložili organi zadevnih držav, en proizvajalec izvoznik iz Irana in njegov povezani trgovec, en proizvajalec izvoznik iz Pakistana in en proizvajalec izvoznik iz ZAE, pet vzorčenih proizvajalcev Unije, en vzorčen uvoznik, deset uporabnikov v Uniji in trije dobavitelji surovin. Poleg tega je sedem sodelujočih proizvajalcev Unije zagotovilo zahtevane splošne podatke za analizo škode. |
| --- | --- |

(11)

Izpolnjene vprašalnike so predložili organi zadevnih držav, en proizvajalec izvoznik iz Irana in njegov povezani trgovec, en proizvajalec izvoznik iz Pakistana in en proizvajalec izvoznik iz ZAE, pet vzorčenih proizvajalcev Unije, en vzorčen uvoznik, deset uporabnikov v Uniji in trije dobavitelji surovin. Poleg tega je sedem sodelujočih proizvajalcev Unije zagotovilo zahtevane splošne podatke za analizo škode.

| (12) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije.

| (13) | Preveritveni obiski so potekali v prostorih naslednjih državnih organov: | Iranska vlada






  — | Iransko ministrstvo za trgovino, Urad za trgovinsko predstavništvo, Teheran, Iran, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Preveritveni obiski so potekali v prostorih naslednjih državnih organov:

Iranska vlada

—

Iransko ministrstvo za trgovino, Urad za trgovinsko predstavništvo, Teheran, Iran,

| — | Iranski carinski urad, Bandar Imam Khomeini, Iran; |
| --- | --- |

—

Iranski carinski urad, Bandar Imam Khomeini, Iran;

| | Vlada Združenih arabskih emiratov






  — | Ministrstvo za gospodarstvo in industrijo Združenih arabskih emiratov, Abu Dhabi, Združeni arabski emirati, |
| --- | --- | --- |

Vlada Združenih arabskih emiratov

—

Ministrstvo za gospodarstvo in industrijo Združenih arabskih emiratov, Abu Dhabi, Združeni arabski emirati,

| — | Organ za naložbe RAK, vlada Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, Združeni arabski emirati. |
| --- | --- |

—

Organ za naložbe RAK, vlada Ras Al Khaimah, Ras Al Khaimah, Združeni arabski emirati.

| (14) | Preveritveni obiski so potekali tudi v prostorih naslednjih družb: | Proizvajalci Unije






  — | Novapet SA, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Preveritveni obiski so potekali tudi v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci Unije

—

Novapet SA, Španija,

| — | Equipolymers Srl, Italija, |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Italija,

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Litva, |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,

| — | UAB Neo Group, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Litva;

| | Proizvajalec izvoznik iz Irana






  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) in njene povezane družbe, Bandar Imam Khomeini in Teheran; |
| --- | --- | --- |

Proizvajalec izvoznik iz Irana

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) in njene povezane družbe, Bandar Imam Khomeini in Teheran;

| | Proizvajalec izvoznik iz Pakistana






  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

Proizvajalec izvoznik iz Pakistana

—

Novatex Limited, Karachi;

| | Proizvajalec izvoznik iz Združenih arabskih emiratov






  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

Proizvajalec izvoznik iz Združenih arabskih emiratov

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Obdobje preiskave

| (15) | Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje med 1. julijem 2008 in 30. junijem 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(15)

Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje med 1. julijem 2008 in 30. junijem 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1.   Zadevni izdelek

| (16) | Zadevni izdelek je polietilen tereftalat z viskoznim številom 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5 s poreklom iz Irana, Pakistana in ZAE („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznako KN 3907 60 20. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek je polietilen tereftalat z viskoznim številom 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5 s poreklom iz Irana, Pakistana in ZAE („zadevni izdelek“), trenutno uvrščen pod oznako KN 3907 60 20.

| (17) | PET je kemični izdelek, ki se običajno uporablja v industriji umetnih mas za izdelavo plastenk in folij. Ker je ta razred PET homogen izdelek, ni bil nadalje razdeljen na različne vrste izdelka. |
| --- | --- |

(17)

PET je kemični izdelek, ki se običajno uporablja v industriji umetnih mas za izdelavo plastenk in folij. Ker je ta razred PET homogen izdelek, ni bil nadalje razdeljen na različne vrste izdelka.

2.2.   Podobni izdelek

| (18) | Preiskava je pokazala, da imata PET, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, in PET, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih Irana, Pakistana in ZAE ter izvaža v Unijo, enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Preiskava je pokazala, da imata PET, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, in PET, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih Irana, Pakistana in ZAE ter izvaža v Unijo, enake osnovne kemijske in fizikalne lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavata kot podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   SUBVENCIONIRANJE

3.1.   Iran

3.1.1.   Uvod

| (19) | Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije je vladni organ preveril naslednje sheme, ki so domnevno vključevale dodelitev subvencij:






  (I) | ukrepe, povezane s posebnimi ekonomskimi conami (Special Economic Zones – SEZ) – petrokemična SEZ; |
| --- | --- | --- |

(19)

Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije je vladni organ preveril naslednje sheme, ki so domnevno vključevale dodelitev subvencij:

(I)

ukrepe, povezane s posebnimi ekonomskimi conami (Special Economic Zones – SEZ) – petrokemična SEZ;

| (II) | financiranje nacionalne petrokemične družbe proizvajalca izvoznika PET. |
| --- | --- |

(II)

financiranje nacionalne petrokemične družbe proizvajalca izvoznika PET.

3.1.2.   Posamezne sheme

I.   
  Ukrepi, povezani s posebnimi ekonomskimi conami („SEZ“) – petrokemična SEZ

| (20) | V skladu z zakonskimi določbami ima družba, ustanovljena v SEZ, ugodnosti od dajatev prostega uvoza surovin, pod pogojem, da se surovine uporabljajo v postopku proizvodnje izdelka za poznejši izvoz. Med preverjanjem je bilo tudi ugotovljeno, da imajo družbe v SEZ ugodnost tudi od dajatev prostega uvoza investicijskega blaga. |
| --- | --- |

(20)

V skladu z zakonskimi določbami ima družba, ustanovljena v SEZ, ugodnosti od dajatev prostega uvoza surovin, pod pogojem, da se surovine uporabljajo v postopku proizvodnje izdelka za poznejši izvoz. Med preverjanjem je bilo tudi ugotovljeno, da imajo družbe v SEZ ugodnost tudi od dajatev prostega uvoza investicijskega blaga.

(a)   Pravna podlaga

| (21) | Podrobno pravno opredelitev sheme SEZ trenutno vsebujejo naslednji zakoni in predpisi: „Zakon o ustanovitvi in upravljanju posebnih ekonomskih con v Islamski republiki Iran“ št. 257/184168, sprejet 19. maja 2005; odobritev člena 138 Ustavnega zakona Sekretariata visokega sveta za proste industrijsko-trgovinske cone z dne 27. maja 2007 s strani Komisije; izvršilni predpis o ustanovitvi in upravljanju posebnih ekonomskih con v Islamski republiki Iran; odobritev Sveta ministrov z dne 29. aprila 2006. |
| --- | --- |

(21)

Podrobno pravno opredelitev sheme SEZ trenutno vsebujejo naslednji zakoni in predpisi: „Zakon o ustanovitvi in upravljanju posebnih ekonomskih con v Islamski republiki Iran“ št. 257/184168, sprejet 19. maja 2005; odobritev člena 138 Ustavnega zakona Sekretariata visokega sveta za proste industrijsko-trgovinske cone z dne 27. maja 2007 s strani Komisije; izvršilni predpis o ustanovitvi in upravljanju posebnih ekonomskih con v Islamski republiki Iran; odobritev Sveta ministrov z dne 29. aprila 2006.

| (22) | Petrokemična SEZ je bila ustanovljena 30. aprila 1997 (leta 1376 po perzijskem koledarju) z Zakonom št. 58548, objavljenim v Uradnem listu št. 15275 dne 25. maja 1997. |
| --- | --- |

(22)

Petrokemična SEZ je bila ustanovljena 30. aprila 1997 (leta 1376 po perzijskem koledarju) z Zakonom št. 58548, objavljenim v Uradnem listu št. 15275 dne 25. maja 1997.

(b)   Upravičenost

| (23) | V sklopu zakonodajnih/upravnih aktov, ki jih je med preiskavo predložila iranska vlada, niso bila ugotovljena nobena posebna pravila o upravičenosti. Edini sodelujoči iranski proizvajalec izvoznik ima prostore svoje tovarne v petrokemični SEZ v Mahshahrju v Bandar Imam Khomeini. V skladu s podatki, ki so jih predložili iranski organi, je ta cona edina petrokemična SEZ v Iranu. |
| --- | --- |

(23)

V sklopu zakonodajnih/upravnih aktov, ki jih je med preiskavo predložila iranska vlada, niso bila ugotovljena nobena posebna pravila o upravičenosti. Edini sodelujoči iranski proizvajalec izvoznik ima prostore svoje tovarne v petrokemični SEZ v Mahshahrju v Bandar Imam Khomeini. V skladu s podatki, ki so jih predložili iranski organi, je ta cona edina petrokemična SEZ v Iranu.

(c)   Praktično izvajanje

| (24) | Za vsako SEZ se šteje, da je zunaj carinskega območja države. Zato je celoten uvoz oproščen dajatev pod pogojem, da se uvožene surovine uporabijo za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. |
| --- | --- |

(24)

Za vsako SEZ se šteje, da je zunaj carinskega območja države. Zato je celoten uvoz oproščen dajatev pod pogojem, da se uvožene surovine uporabijo za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka.

| (25) | Za spremljanje količine brez dajatev uvoženih surovin, uporabljenih v proizvodnji nastalega izvoznega izdelka, carinski uradi evidentirajo nadomestilo za izvoz in obveznost izvoza ob uvozu in izvozu na podlagi standardnih input-output normativov, določenih v certifikatu z naslovom „Dovoljenje za proizvodnjo“, ki ga je izdal splošni oddelek Ministrstva za zdravje in velja pet let. Za vsako transakcijo carinski uradi na zahtevo izdajo številčno oznako (B-Jack), ki jo družba potrebuje za prijavo blaga na carini. |
| --- | --- |

(25)

Za spremljanje količine brez dajatev uvoženih surovin, uporabljenih v proizvodnji nastalega izvoznega izdelka, carinski uradi evidentirajo nadomestilo za izvoz in obveznost izvoza ob uvozu in izvozu na podlagi standardnih input-output normativov, določenih v certifikatu z naslovom „Dovoljenje za proizvodnjo“, ki ga je izdal splošni oddelek Ministrstva za zdravje in velja pet let. Za vsako transakcijo carinski uradi na zahtevo izdajo številčno oznako (B-Jack), ki jo družba potrebuje za prijavo blaga na carini.

| (26) | Poleg tega družba redno obvešča pristojni organ o izvozu in domači prodaji, ki ju namerava izvajati v prihodnjem letu. Na podlagi navedenih razpoložljivih informacij carinski uradi nadzorujejo pravilno koriščenje ugodnosti, ki jih ima družba. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega družba redno obvešča pristojni organ o izvozu in domači prodaji, ki ju namerava izvajati v prihodnjem letu. Na podlagi navedenih razpoložljivih informacij carinski uradi nadzorujejo pravilno koriščenje ugodnosti, ki jih ima družba.

| (27) | V zvezi z domačo prodajo, tj. prodajo iz SEZ na celino, bo uvedena carina na del brez dajatev uvoženih surovin, vključenih v končni izdelek v skladu s standardnimi input-output normativi. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi z domačo prodajo, tj. prodajo iz SEZ na celino, bo uvedena carina na del brez dajatev uvoženih surovin, vključenih v končni izdelek v skladu s standardnimi input-output normativi.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (28) | Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da ni nobenih konkretnih, zakonskih in javno dostopnih meril, ki urejajo odločitev organa, ki dodeljuje subvencije, o tem, kdo je upravičen do ustanovitve družbe v petrokemični SEZ. Za ustanovitev družbe v tej coni je treba pri pristojnem organu vložiti vlogo, vendar ni na voljo nobenih smernic, ki bi pokazale, na kakšni podlagi se lahko zahtevek odobri ali zavrne. Poleg tega Zakon o ustanovitvi petrokemične SEZ pooblašča nacionalno petrokemično družbo („NPD“) (delničarja edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika) za upravljanje in organiziranje te cone za namene petrokemičnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(28)

Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da ni nobenih konkretnih, zakonskih in javno dostopnih meril, ki urejajo odločitev organa, ki dodeljuje subvencije, o tem, kdo je upravičen do ustanovitve družbe v petrokemični SEZ. Za ustanovitev družbe v tej coni je treba pri pristojnem organu vložiti vlogo, vendar ni na voljo nobenih smernic, ki bi pokazale, na kakšni podlagi se lahko zahtevek odobri ali zavrne. Poleg tega Zakon o ustanovitvi petrokemične SEZ pooblašča nacionalno petrokemično družbo („NPD“) (delničarja edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika) za upravljanje in organiziranje te cone za namene petrokemičnih dejavnosti.

| (29) | Ugotovljena so bila huda neskladja in nepravilnosti sistema. Iranski organi niso vzpostavili ustreznega sistema preverjanja za spremljanje količine brez dajatev uvoženih surovin, uporabljenih pri proizvodnji nastalega izvoznega izdelka. STPC, edini sodelujoči proizvajalec iz Irana, ni sporočil dejanskega donosa surovin in NPD ni v praksi izvajala nobenega sistema preverjanja, ki bi potrdil, da se surovine, za katere je bila odobrena oprostitev dajatev, uporabljajo pri proizvodnji izvoženega izdelka in kakšna je njihova količina. Standardni input-output normativi so proizvodna razmerja, ki jih predlaga družba in sprejme vlada ter izhajajo iz standarda, ki se uporablja v petrokemični industriji. |
| --- | --- |

(29)

Ugotovljena so bila huda neskladja in nepravilnosti sistema. Iranski organi niso vzpostavili ustreznega sistema preverjanja za spremljanje količine brez dajatev uvoženih surovin, uporabljenih pri proizvodnji nastalega izvoznega izdelka. STPC, edini sodelujoči proizvajalec iz Irana, ni sporočil dejanskega donosa surovin in NPD ni v praksi izvajala nobenega sistema preverjanja, ki bi potrdil, da se surovine, za katere je bila odobrena oprostitev dajatev, uporabljajo pri proizvodnji izvoženega izdelka in kakšna je njihova količina. Standardni input-output normativi so proizvodna razmerja, ki jih predlaga družba in sprejme vlada ter izhajajo iz standarda, ki se uporablja v petrokemični industriji.

| (30) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je bil deležen ugodnosti iz zgornje sheme in dajatev prostega uvoza investicijskega blaga. |
| --- | --- |

(30)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je bil deležen ugodnosti iz zgornje sheme in dajatev prostega uvoza investicijskega blaga.

(e)   Zaključek

| (31) | Ob upoštevanju navedenega je treba dajatev prost uvoz surovin v SEZ v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe obravnavati kot subvencijo, tj. finančni prispevek iranske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti. |
| --- | --- |

(31)

Ob upoštevanju navedenega je treba dajatev prost uvoz surovin v SEZ v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe obravnavati kot subvencijo, tj. finančni prispevek iranske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti.

| (32) | Poleg tega je shema v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe specifična glede na to, da zakonodaja, v skladu s katero deluje organ, ki dodeljuje subvencije, izrecno omejuje dostop do te cone za nekatere družbe, ki pripadajo petrokemičnemu sektorju proizvodnje. |
| --- | --- |

(32)

Poleg tega je shema v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe specifična glede na to, da zakonodaja, v skladu s katero deluje organ, ki dodeljuje subvencije, izrecno omejuje dostop do te cone za nekatere družbe, ki pripadajo petrokemičnemu sektorju proizvodnje.

| (33) | Poleg tega je shema zakonsko pogojena z izvozom, zato se šteje za specifično in proti njej se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme. |
| --- | --- |

(33)

Poleg tega je shema zakonsko pogojena z izvozom, zato se šteje za specifično in proti njej se lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.

| (34) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ni v skladu s predpisi iz Priloge I, zlasti točke (i), Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. |
| --- | --- |

(34)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ni v skladu s predpisi iz Priloge I, zlasti točke (i), Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi.

| (35) | Natančneje, iranska vlada nima nobenega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoženega izdelka (v skladu s točko (4) dela (II) Priloge II k osnovni uredbi in, pri nadomestnih shemah povračil, točko (2) dela (II) Priloge III k osnovni uredbi) in v kakšnih količinah. Sami standardni input-output normativi se ne morejo šteti za standarde, specifične za družbo, niti za sistem preverjanja dejanske potrošnje. Ta vrsta postopka vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja, kakšne količine surovin so bile porabljene pri proizvodnji za izvoz in s katero referenčno vrednostjo standardnih input-output normativov jih je treba primerjati. Poleg tega vlada ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Iranska vlada ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (v skladu s točko (5) dela (II) Priloge II in, pri nadomestnih shemah povračil, točko (3) dela (II) Priloge III k osnovni uredbi) morala storiti. |
| --- | --- |

(35)

Natančneje, iranska vlada nima nobenega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali so bile surovine porabljene za proizvodnjo izvoženega izdelka (v skladu s točko (4) dela (II) Priloge II k osnovni uredbi in, pri nadomestnih shemah povračil, točko (2) dela (II) Priloge III k osnovni uredbi) in v kakšnih količinah. Sami standardni input-output normativi se ne morejo šteti za standarde, specifične za družbo, niti za sistem preverjanja dejanske potrošnje. Ta vrsta postopka vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja, kakšne količine surovin so bile porabljene pri proizvodnji za izvoz in s katero referenčno vrednostjo standardnih input-output normativov jih je treba primerjati. Poleg tega vlada ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Iranska vlada ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanske količine surovin, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (v skladu s točko (5) dela (II) Priloge II in, pri nadomestnih shemah povračil, točko (3) dela (II) Priloge III k osnovni uredbi) morala storiti.

| (36) | Poleg tega so ugodnosti od neplačanih dajatev na uvoz investicijskega blaga v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek iranske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti. Poleg tega je shema zakonsko pogojena z izvozom, zato se šteje za specifično in se proti njej lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega so ugodnosti od neplačanih dajatev na uvoz investicijskega blaga v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek iranske vlade, ki je preiskovanemu izvozniku prinesel ugodnosti. Poleg tega je shema zakonsko pogojena z izvozom, zato se šteje za specifično in se proti njej lahko v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. Brez izvozne obveznosti družba ne more uživati ugodnosti iz te sheme.

| (37) | Ta shema se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev, saj se nanaša na investicijsko blago, ki se ne uporablja v proizvodnem postopku in zato ni vključeno v področje dovoljenih sistemov povračil dajatev iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi. |
| --- | --- |

(37)

Ta shema se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev, saj se nanaša na investicijsko blago, ki se ne uporablja v proizvodnem postopku in zato ni vključeno v področje dovoljenih sistemov povračil dajatev iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi.

| (38) | Ob upoštevanju navedenega se lahko za zadevne subvencije izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(38)

Ob upoštevanju navedenega se lahko za zadevne subvencije izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun zneska subvencije

| (39) | Zaradi odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa samo izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in točko (i) Priloge I k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka spremljanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa samo izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in točko (i) Priloge I k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka spremljanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta.

| (40) | Znesek subvencije za izvoznika v zvezi z dajatev prostim uvozom surovin je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina) za material, uvožen za zadevni izdelek med OP (števec). V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodek od izvoza zadevnega izdelka v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(40)

Znesek subvencije za izvoznika v zvezi z dajatev prostim uvozom surovin je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina) za material, uvožen za zadevni izdelek med OP (števec). V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodek od izvoza zadevnega izdelka v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (41) | Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 1,13 %. |
| --- | --- |

(41)

Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 1,13 %.

| (42) | Poleg tega se ugodnosti od neplačanih dajatev na uvoženo investicijsko blago ne morejo šteti za dovoljen sistem povračila dajatev, saj se nanašajo na investicijsko blago, ki se ne uporablja v proizvodnem postopku. Znesek subvencije je bil v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe izračunan na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju petnajstih let, kar odraža najkrajše obdobje amortizacije, ugotovljeno v vseh treh državah, vključenih v preiskavo v zvezi z zadevno industrijo. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost ugodnosti v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Iranu v OP. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega se ugodnosti od neplačanih dajatev na uvoženo investicijsko blago ne morejo šteti za dovoljen sistem povračila dajatev, saj se nanašajo na investicijsko blago, ki se ne uporablja v proizvodnem postopku. Znesek subvencije je bil v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe izračunan na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju petnajstih let, kar odraža najkrajše obdobje amortizacije, ugotovljeno v vseh treh državah, vključenih v preiskavo v zvezi z zadevno industrijo. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost ugodnosti v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Iranu v OP.

| (43) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (kot števec) dodeljen za celotni prihodek od izvoza v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Stopnja subvencije za to subvencijo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,93 %. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (kot števec) dodeljen za celotni prihodek od izvoza v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Stopnja subvencije za to subvencijo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,93 %.

| (44) | Skupna stopnja subvencije za navedene ukrepe med OP za proizvajalca izvoznika znaša 2,06 %. |
| --- | --- |

(44)

Skupna stopnja subvencije za navedene ukrepe med OP za proizvajalca izvoznika znaša 2,06 %.

II.   
  Financiranje nacionalne petrokemične družbe proizvajalca izvoznika PET

| (45) | Ta shema vključuje neposredni prenos nepovratnih sredstev, ki ga je NPD opravila edinemu sodelujočemu iranskemu proizvajalcu izvozniku. |
| --- | --- |

(45)

Ta shema vključuje neposredni prenos nepovratnih sredstev, ki ga je NPD opravila edinemu sodelujočemu iranskemu proizvajalcu izvozniku.

(a)   Ugotovitve preiskave

| (46) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je NPD glavni delničar družbe STPC in ima v lasti 75 % njenih delnic. Preostala delničarja sta pokojninski in socialni sklad Ministrstva za nafto, ki ima v lasti 15 % delnic, in Justice Shares Broker Co., ki ima v lasti 10 % delnic. Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da je NPD financirala znaten del stroškov kapitala družbe STPC in njena obratna/gibljiva sredstva, pa tudi obroke bančnih posojil družbi STPC ob rokih za plačilo. Zato je, kakor jasno kažejo revidirani računovodski izkazi za finančno leto v OP, nadaljevanje dejavnosti sodelujočega proizvajalca izvoznika odvisno od finančne podpore glavnega delničarja, ki je v celoti v lasti nacionalnega iranske naftne družbe, ta pa pripada iranskemu Ministrstvu za nafto. |
| --- | --- |

(46)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je NPD glavni delničar družbe STPC in ima v lasti 75 % njenih delnic. Preostala delničarja sta pokojninski in socialni sklad Ministrstva za nafto, ki ima v lasti 15 % delnic, in Justice Shares Broker Co., ki ima v lasti 10 % delnic. Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da je NPD financirala znaten del stroškov kapitala družbe STPC in njena obratna/gibljiva sredstva, pa tudi obroke bančnih posojil družbi STPC ob rokih za plačilo. Zato je, kakor jasno kažejo revidirani računovodski izkazi za finančno leto v OP, nadaljevanje dejavnosti sodelujočega proizvajalca izvoznika odvisno od finančne podpore glavnega delničarja, ki je v celoti v lasti nacionalnega iranske naftne družbe, ta pa pripada iranskemu Ministrstvu za nafto.

| (47) | Poleg tega likvidnostne injekcije družbi STPC v izkazih družbe niso navedene kot posojila. |
| --- | --- |

(47)

Poleg tega likvidnostne injekcije družbi STPC v izkazih družbe niso navedene kot posojila.

| (48) | Dolg družbe STPC do NPD je enak 51 % vseh njenih sredstev, kakor je jasno navedeno v konsolidiranih računovodskih izkazih družbe STPC, ki se zaključijo 20. marca 2009. V zvezi s tem se opozarja, da člen 141 iranskega predloga spremembe trgovinskega zakonika od delničarja zahteva, da se odloči o prenehanju ali nadaljevanju delovanja družbe, kadar mora katera koli družba za pokritje nastale škode nameniti najmanj polovico svojega kapitala. |
| --- | --- |

(48)

Dolg družbe STPC do NPD je enak 51 % vseh njenih sredstev, kakor je jasno navedeno v konsolidiranih računovodskih izkazih družbe STPC, ki se zaključijo 20. marca 2009. V zvezi s tem se opozarja, da člen 141 iranskega predloga spremembe trgovinskega zakonika od delničarja zahteva, da se odloči o prenehanju ali nadaljevanju delovanja družbe, kadar mora katera koli družba za pokritje nastale škode nameniti najmanj polovico svojega kapitala.

| (49) | NPD kot glavni delničar družbe STPC do zdaj ni ukrenila ničesar, da bi povečala kapital družbe STPC glede na njen finančni položaj, čeprav je bilo 3. junija 2009 na rednem letnem srečanju družbe STPC odločeno, da je treba razjasniti stanje dolgov družbe do NPD. |
| --- | --- |

(49)

NPD kot glavni delničar družbe STPC do zdaj ni ukrenila ničesar, da bi povečala kapital družbe STPC glede na njen finančni položaj, čeprav je bilo 3. junija 2009 na rednem letnem srečanju družbe STPC odločeno, da je treba razjasniti stanje dolgov družbe do NPD.

| (50) | V preiskavi je bilo tudi ugotovljeno, da je opisani prenos sredstev praksa, ki se ponavlja že več let. Zadevni konsolidirani računovodski izkazi družbe STPC dejansko razkrivajo, da se nepovratna sredstva nabirajo od začetka dejavnosti družbe, kakor potrjujejo konsolidirani računovodski izkazi od finančnega leta 2004. |
| --- | --- |

(50)

V preiskavi je bilo tudi ugotovljeno, da je opisani prenos sredstev praksa, ki se ponavlja že več let. Zadevni konsolidirani računovodski izkazi družbe STPC dejansko razkrivajo, da se nepovratna sredstva nabirajo od začetka dejavnosti družbe, kakor potrjujejo konsolidirani računovodski izkazi od finančnega leta 2004.

(b)   Zaključek

| (51) | Ob upoštevanju navedenega se ta finančna pomoč družbe NPD lahko šteje za subvencijo, saj gre za vladno prakso, ki zagotavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, tj. neposreden prenos sredstev v obliki injekcije gibljivih sredstev in sredstev za kritje odplačil posojil. Poleg tega dejstvo, da se nepovratna sredstva nabirajo že vsaj od leta 2004, potrjuje, da gre za ponavljajočo se subvencijo, katere namen je edinega sodelujočega iranskega proizvajalca izvoznika obdržati v obratovanju. |
| --- | --- |

(51)

Ob upoštevanju navedenega se ta finančna pomoč družbe NPD lahko šteje za subvencijo, saj gre za vladno prakso, ki zagotavlja finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe, tj. neposreden prenos sredstev v obliki injekcije gibljivih sredstev in sredstev za kritje odplačil posojil. Poleg tega dejstvo, da se nepovratna sredstva nabirajo že vsaj od leta 2004, potrjuje, da gre za ponavljajočo se subvencijo, katere namen je edinega sodelujočega iranskega proizvajalca izvoznika obdržati v obratovanju.

| (52) | Poleg tega je treba NPD šteti za javni organ na podlagi naslednjih dejavnikov: 1) vladno lastništvo: NPD je v 100-odstotni lasti države, je podružnica nacionalne iranske naftne družbe, ki je v celoti v lasti Ministrstva za nafto; 2) statut NPD je bil sprejet z zakonodajnim postopkom; 3) generalno skupščino predstavnikov delničarjev sestavlja šest ministrov, vključno s predsednikom vlade in dvema direktorjema nacionalne iranske naftne družbe, ki jih izvolita predsednik sveta direktorjev in generalni direktor nacionalne iranske naftne družbe. Z drugimi besedami, vlada ima popoln nadzor nad NPD; 4) NPD je odgovorna za razvoj in delovanje petrokemičnega sektorja države, zato je pooblaščena za upravljanje posebne petrokemične ekonomske cone. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega je treba NPD šteti za javni organ na podlagi naslednjih dejavnikov: 1) vladno lastništvo: NPD je v 100-odstotni lasti države, je podružnica nacionalne iranske naftne družbe, ki je v celoti v lasti Ministrstva za nafto; 2) statut NPD je bil sprejet z zakonodajnim postopkom; 3) generalno skupščino predstavnikov delničarjev sestavlja šest ministrov, vključno s predsednikom vlade in dvema direktorjema nacionalne iranske naftne družbe, ki jih izvolita predsednik sveta direktorjev in generalni direktor nacionalne iranske naftne družbe. Z drugimi besedami, vlada ima popoln nadzor nad NPD; 4) NPD je odgovorna za razvoj in delovanje petrokemičnega sektorja države, zato je pooblaščena za upravljanje posebne petrokemične ekonomske cone.

| (53) | Glede obstoja ugodnosti, ki jih je uživala družba prejemnica, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da družba STPC, kakor je trenutno sestavljena, ne bi mogla več delovati brez finančne podpore NPD. Ta praksa ni skladna z običajno investicijsko prakso zasebnih vlagateljev, saj nobena poslovna organizacija ne bi nadaljevala z vlaganjem takšnih nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(53)

Glede obstoja ugodnosti, ki jih je uživala družba prejemnica, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da družba STPC, kakor je trenutno sestavljena, ne bi mogla več delovati brez finančne podpore NPD. Ta praksa ni skladna z običajno investicijsko prakso zasebnih vlagateljev, saj nobena poslovna organizacija ne bi nadaljevala z vlaganjem takšnih nepovratnih sredstev.

| (54) | Ta finančna intervencija NPD je specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, glede na to, da organ, ki dodeljuje subvencije, v skladu s svojo politiko za razvoj petrokemičnega sektorja izrecno omejuje dostop do te subvencije le družbi STPC. |
| --- | --- |

(54)

Ta finančna intervencija NPD je specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, glede na to, da organ, ki dodeljuje subvencije, v skladu s svojo politiko za razvoj petrokemičnega sektorja izrecno omejuje dostop do te subvencije le družbi STPC.

| (55) | Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(55)

Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(c)   Izračun zneska subvencije

| (56) | Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. Kot ugodnost za prejemnika se šteje skupni znesek nepovratnih sredstev, kakor jih je sodelujoči proizvajalec izvoznik navedel v svojih izkazih. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek družbe od prodaje v OP, ker subvencija ni odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(56)

Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. Kot ugodnost za prejemnika se šteje skupni znesek nepovratnih sredstev, kakor jih je sodelujoči proizvajalec izvoznik navedel v svojih izkazih. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek družbe od prodaje v OP, ker subvencija ni odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (57) | Stopnja subvencije za to shemo med OP za sodelujočega proizvajalca izvoznika znaša 51,02 %. |
| --- | --- |

(57)

Stopnja subvencije za to shemo med OP za sodelujočega proizvajalca izvoznika znaša 51,02 %.

3.1.3.   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (58) | Začasna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za edinega sodelujočega iranskega proizvajalca izvoznika znaša 53,08 %. |
| --- | --- |

(58)

Začasna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za edinega sodelujočega iranskega proizvajalca izvoznika znaša 53,08 %.

3.2.   Pakistan

| (59) | Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije je vladni organ preveril naslednje sheme, ki so domnevno vključevale dodelitev subvencij:






  (I) | shema proizvodnje pod carinskim nadzorom; |
| --- | --- | --- |

(59)

Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije je vladni organ preveril naslednje sheme, ki so domnevno vključevale dodelitev subvencij:

(I)

shema proizvodnje pod carinskim nadzorom;

| (II) | uvoz naprav, strojev in opreme v območje proizvodnje pod carinskim nadzorom; |
| --- | --- |

(II)

uvoz naprav, strojev in opreme v območje proizvodnje pod carinskim nadzorom;

| (III) | tarifna zaščita nakupa prečiščene tereftalne kisline na domačem trgu; |
| --- | --- |

(III)

tarifna zaščita nakupa prečiščene tereftalne kisline na domačem trgu;

| (IV) | režim končnega davka (Final Tax Regime – FTR); |
| --- | --- |

(IV)

režim končnega davka (Final Tax Regime – FTR);

| (V) | shema dolgoročnega financiranja izvoza s fiksno obrestno mero (LFT-EOP); |
| --- | --- |

(V)

shema dolgoročnega financiranja izvoza s fiksno obrestno mero (LFT-EOP);

| (VI) | shema financiranja izvoza s strani državne banke Pakistana (Export Finance Scheme – EFS); |
| --- | --- |

(VI)

shema financiranja izvoza s strani državne banke Pakistana (Export Finance Scheme – EFS);

| (VII) | financiranje v okviru Okrožnice F.E. št. 25 državne banke Pakistana. |
| --- | --- |

(VII)

financiranje v okviru Okrožnice F.E. št. 25 državne banke Pakistana.

3.2.1.   Posamezne sheme

I.   
  Shema proizvodnje pod carinskim nadzorom

| (60) | Ta shema dovoljuje dajatev prost uvoz surovin, pod pogojem, da se uporabijo za poznejši izvoz. |
| --- | --- |

(60)

Ta shema dovoljuje dajatev prost uvoz surovin, pod pogojem, da se uporabijo za poznejši izvoz.

(a)   Pravna podlaga

| (61) | Shema temelji na Zakonu o carini iz leta 1969, kakor je bil spremenjen 30. junija 2008. Oddelek 219 (poglavje XX) tega zakona o carini pooblašča Centralni odbor za prihodke za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Skladno s tem poglavje XV carinskih predpisov iz leta 2001 (SRO 450(I)/2001, objavljeno 18. junija 2001) podrobno opredeljuje ureditev za oprostitev plačila dajatev za blago, uvoženo v skladišče na območju proizvodnje pod carinskim nadzorom. |
| --- | --- |

(61)

Shema temelji na Zakonu o carini iz leta 1969, kakor je bil spremenjen 30. junija 2008. Oddelek 219 (poglavje XX) tega zakona o carini pooblašča Centralni odbor za prihodke za izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Skladno s tem poglavje XV carinskih predpisov iz leta 2001 (SRO 450(I)/2001, objavljeno 18. junija 2001) podrobno opredeljuje ureditev za oprostitev plačila dajatev za blago, uvoženo v skladišče na območju proizvodnje pod carinskim nadzorom.

(b)   Upravičenost

| (62) | Za koriščenje sheme proizvodnje pod carinskim nadzorom je treba pridobiti dovoljenje, ki ga carinska uprava izda kateri koli osebi ali družbi, ki vloži vlogo, kakor je opisano v členu 343 poglavja XV carinskih predpisov iz leta 2001. |
| --- | --- |

(62)

Za koriščenje sheme proizvodnje pod carinskim nadzorom je treba pridobiti dovoljenje, ki ga carinska uprava izda kateri koli osebi ali družbi, ki vloži vlogo, kakor je opisano v členu 343 poglavja XV carinskih predpisov iz leta 2001.

(c)   Praktično izvajanje

| (63) | Ob uvozu surovin mora proizvodna družba na standardnem obrazcu, ki ga predpiše carinski organ, tj. „deklaracija blaga“, navesti številko SRO 450/(I)/2001. Vendar se odškodninsko poroštvo in čeki s poznejšim datumom v znesku carinske dajatve ter prometnega davka deponirajo pri carinskem oddelku in veljajo tri leta. To jamstvo carinski organ sprosti/izplača na podlagi dokazov o izvozu končnega blaga, ki ga zagotovi družba. |
| --- | --- |

(63)

Ob uvozu surovin mora proizvodna družba na standardnem obrazcu, ki ga predpiše carinski organ, tj. „deklaracija blaga“, navesti številko SRO 450/(I)/2001. Vendar se odškodninsko poroštvo in čeki s poznejšim datumom v znesku carinske dajatve ter prometnega davka deponirajo pri carinskem oddelku in veljajo tri leta. To jamstvo carinski organ sprosti/izplača na podlagi dokazov o izvozu končnega blaga, ki ga zagotovi družba.

| (64) | Končno blago, proizvedeno iz uvoženih surovin, je evidentirano v evidenci carinskih obveznic, surovine pa so prilagojene glede na razmerja vložkov, potrjena s potrdilom o analizi. To potrdilo, ki ga izda carinski oddelek, potrjuje razmerja med vložki in proizvodnjo za vse surovine za proizvodnjo 1 000 kg zadevnega izdelka. Ta razmerja med vložki in proizvodnjo predlaga družba in sprejme vlada, izhajajo pa iz standarda, ki se uporablja v zadevni industriji. |
| --- | --- |

(64)

Končno blago, proizvedeno iz uvoženih surovin, je evidentirano v evidenci carinskih obveznic, surovine pa so prilagojene glede na razmerja vložkov, potrjena s potrdilom o analizi. To potrdilo, ki ga izda carinski oddelek, potrjuje razmerja med vložki in proizvodnjo za vse surovine za proizvodnjo 1 000 kg zadevnega izdelka. Ta razmerja med vložki in proizvodnjo predlaga družba in sprejme vlada, izhajajo pa iz standarda, ki se uporablja v zadevni industriji.

| (65) | Ob izvozu se na carinski deklaraciji blaga napiše izjava, da je izvoz iz proizvodnje pod carinskim nadzorom, carinski deklaraciji blaga pa se priloži seznam surovin, uporabljenih pri proizvodnji končnega blaga za izvoz. Po pregledu vseh elementov deklaracije blaga zadevni carinski uradnik dovoli izvoz končnega blaga. |
| --- | --- |

(65)

Ob izvozu se na carinski deklaraciji blaga napiše izjava, da je izvoz iz proizvodnje pod carinskim nadzorom, carinski deklaraciji blaga pa se priloži seznam surovin, uporabljenih pri proizvodnji končnega blaga za izvoz. Po pregledu vseh elementov deklaracije blaga zadevni carinski uradnik dovoli izvoz končnega blaga.

| (66) | Če so uvožene surovine uporabljene za zadevni izvoz končnega blaga v evidenci carinskih obveznic, družba carinskemu oddelku pošlje dopis skupaj s kopijo deklaracije uvoženega blaga in izvozno odpremnico ter povzetek/uskladitev, ki kaže potrošnjo surovin in njihov izvoz v obliki končnega blaga v proizvodnji pod carinskim nadzorom. V skladu s tem carinski uradnik sprosti odškodninsko poroštvo in čeke s poznejšim datumom, deponirane ob uvozu surovin. |
| --- | --- |

(66)

Če so uvožene surovine uporabljene za zadevni izvoz končnega blaga v evidenci carinskih obveznic, družba carinskemu oddelku pošlje dopis skupaj s kopijo deklaracije uvoženega blaga in izvozno odpremnico ter povzetek/uskladitev, ki kaže potrošnjo surovin in njihov izvoz v obliki končnega blaga v proizvodnji pod carinskim nadzorom. V skladu s tem carinski uradnik sprosti odškodninsko poroštvo in čeke s poznejšim datumom, deponirane ob uvozu surovin.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (67) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je imel ugodnosti od sheme proizvodnje pod nadzorom carine. |
| --- | --- |

(67)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je imel ugodnosti od sheme proizvodnje pod nadzorom carine.

| (68) | Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da pakistanski organi v praksi niso uporabljali ustreznega sistema preverjanja za spremljanje količine brez dajatev uvoženih surovin, uporabljenih v proizvodnji nastalega izvoznega izdelka. Ugotovljena so bila huda neskladja in nepravilnosti sistema v primerjavi s sistemom povračil, določenim v pravnih določbah (poglavje XV carinskih predpisov iz leta 2001). |
| --- | --- |

(68)

Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da pakistanski organi v praksi niso uporabljali ustreznega sistema preverjanja za spremljanje količine brez dajatev uvoženih surovin, uporabljenih v proizvodnji nastalega izvoznega izdelka. Ugotovljena so bila huda neskladja in nepravilnosti sistema v primerjavi s sistemom povračil, določenim v pravnih določbah (poglavje XV carinskih predpisov iz leta 2001).

| (69) | Pri proizvodnji pod carinskim nadzorom območje proizvodnje in ločena skladišča končnega blaga, zavrnjenega materiala in odpadkov v objektih niso bila jasno označena. Samo surovine, uvožene brez dajatev, so bile ločene od lokalno nabavljenih surovin. Skladiščni prostori, tj. carinsko skladišče in proizvodnja pod carinskim nadzorom, niso bili na neodvisnem območju s samostojnim vhodom ali izhodom, ločenim od javnega območja, in niso imeli nobenega drugega vhoda ali izhoda, kakor je določeno v členu 349 navedenega poglavja XV. |
| --- | --- |

(69)

Pri proizvodnji pod carinskim nadzorom območje proizvodnje in ločena skladišča končnega blaga, zavrnjenega materiala in odpadkov v objektih niso bila jasno označena. Samo surovine, uvožene brez dajatev, so bile ločene od lokalno nabavljenih surovin. Skladiščni prostori, tj. carinsko skladišče in proizvodnja pod carinskim nadzorom, niso bili na neodvisnem območju s samostojnim vhodom ali izhodom, ločenim od javnega območja, in niso imeli nobenega drugega vhoda ali izhoda, kakor je določeno v členu 349 navedenega poglavja XV.

| (70) | Ustrezna evidenca prejetih surovin, ki so bile predelane in izvožene, ni bila vodena na podlagi dejanske potrošnje. Glede na potrdilo o analizi je bila evidentirana samo teoretična potrošnja z razmerji med vložki in proizvodnjo za vse surovine za proizvodnjo 1 000 kg proizvoda. Te input-output normative določajo organi oblasti in so občasno pregledani, vendar ni nobenih jasnih pravil in nobenega dokaza o tem, kako se ti pregledi izvajajo. |
| --- | --- |

(70)

Ustrezna evidenca prejetih surovin, ki so bile predelane in izvožene, ni bila vodena na podlagi dejanske potrošnje. Glede na potrdilo o analizi je bila evidentirana samo teoretična potrošnja z razmerji med vložki in proizvodnjo za vse surovine za proizvodnjo 1 000 kg proizvoda. Te input-output normative določajo organi oblasti in so občasno pregledani, vendar ni nobenih jasnih pravil in nobenega dokaza o tem, kako se ti pregledi izvajajo.

| (71) | Poleg tega pakistanska vlada v praksi ni uvedla nobenega učinkovitega sistema preverjanja. Organi oblasti so trdili, da revidirajo dokumentacijo, ki jo hranijo družbe, in sicer s pregledom tega, kar družbe predložijo glede na standarden input-output normativ in ne glede na dejanski donos proizvodnega materiala. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega pakistanska vlada v praksi ni uvedla nobenega učinkovitega sistema preverjanja. Organi oblasti so trdili, da revidirajo dokumentacijo, ki jo hranijo družbe, in sicer s pregledom tega, kar družbe predložijo glede na standarden input-output normativ in ne glede na dejanski donos proizvodnega materiala.

| (72) | Organi oblasti so trdili, da je bilo zadevno potrdilo o analizi PET za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika pregledano v obdobju od leta 2002 (ko je bilo izdano prvo predloženo potrdilo o analizi) do OP. V podporo tej trditvi so organi oblasti predložili kopijo enega pregleda, opravljenega leta 2004. Čeprav je bila na podlagi tega pregleda sprejeta omejitev količine surovin, dovoljene za dajatev prost uvoz, pa kljub temu ni bil izveden noben nadzor nad preiskavo presežnega odpusta opuščenih dajatev. Po prilagoditvi potrdila o analizi je sodelujoči proizvajalec izvoznik preprosto prilagodil vpisane količine v evidenci carinskih obveznic glede na donos, naveden v potrdilu o analizi. Od leta 2004 kljub jasnemu dokazu, da bi lahko proizvodni postopek vodil k večjemu donosu surovin (in s tem presežnemu odpustu dajatev), ni bil izveden noben pregled potrdila o analizi in nobena preiskava o dejanski potrošnji surovin, ki jih je uporabljal sodelujoči proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(72)

Organi oblasti so trdili, da je bilo zadevno potrdilo o analizi PET za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika pregledano v obdobju od leta 2002 (ko je bilo izdano prvo predloženo potrdilo o analizi) do OP. V podporo tej trditvi so organi oblasti predložili kopijo enega pregleda, opravljenega leta 2004. Čeprav je bila na podlagi tega pregleda sprejeta omejitev količine surovin, dovoljene za dajatev prost uvoz, pa kljub temu ni bil izveden noben nadzor nad preiskavo presežnega odpusta opuščenih dajatev. Po prilagoditvi potrdila o analizi je sodelujoči proizvajalec izvoznik preprosto prilagodil vpisane količine v evidenci carinskih obveznic glede na donos, naveden v potrdilu o analizi. Od leta 2004 kljub jasnemu dokazu, da bi lahko proizvodni postopek vodil k večjemu donosu surovin (in s tem presežnemu odpustu dajatev), ni bil izveden noben pregled potrdila o analizi in nobena preiskava o dejanski potrošnji surovin, ki jih je uporabljal sodelujoči proizvajalec izvoznik.

(e)   Zaključek

| (73) | Ob upoštevanju navedenega je treba shemo proizvodnje pod carinskim nadzorom v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe obravnavati kot subvencijo v obliki opuščenega prihodka vlade, ki je družbi prejemnici prinesel ugodnosti. |
| --- | --- |

(73)

Ob upoštevanju navedenega je treba shemo proizvodnje pod carinskim nadzorom v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe obravnavati kot subvencijo v obliki opuščenega prihodka vlade, ki je družbi prejemnici prinesel ugodnosti.

| (74) | Poleg tega se lahko to shemo šteje za specifično, saj je zagotovljena družbam, ki izdelke proizvajajo pod carinskim nadzorom in jih izvažajo, zaradi česar je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega se lahko to shemo šteje za specifično, saj je zagotovljena družbam, ki izdelke proizvajajo pod carinskim nadzorom in jih izvažajo, zaradi česar je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (75) | Poleg tega te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ta shema ne izpolnjuje strogih pravil iz Priloge I, zlasti točke (i), Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. |
| --- | --- |

(75)

Poleg tega te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ta shema ne izpolnjuje strogih pravil iz Priloge I, zlasti točke (i), Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi.

| (76) | Natančneje, pakistanska vlada ni učinkovito uporabila svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali so bile surovine uporabljene za proizvodnjo izvoženega izdelka (v skladu s točko (4) dela (II) Priloge II k osnovni uredbi in, pri nadomestnih shemah povračil, točko (2) dela (II) Priloge III k osnovni uredbi) in v kakšnih količinah. Standardna razmerja med vložki in proizvodnjo se ne morejo šteti za standarde, specifične za družbo, niti za sistem preverjanja dejanske potrošnje. Ta vrsta postopka vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja, kakšne količine surovin so bile porabljene proizvodnji za izvoz. Poleg tega vlada ni izvajala nobenega učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Pakistanska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanskih vložkov, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (točka (5) dela (II) Priloge II in točka (3) dela (II) Priloge III k osnovni uredbi) morala storiti. |
| --- | --- |

(76)

Natančneje, pakistanska vlada ni učinkovito uporabila svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali so bile surovine uporabljene za proizvodnjo izvoženega izdelka (v skladu s točko (4) dela (II) Priloge II k osnovni uredbi in, pri nadomestnih shemah povračil, točko (2) dela (II) Priloge III k osnovni uredbi) in v kakšnih količinah. Standardna razmerja med vložki in proizvodnjo se ne morejo šteti za standarde, specifične za družbo, niti za sistem preverjanja dejanske potrošnje. Ta vrsta postopka vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja, kakšne količine surovin so bile porabljene proizvodnji za izvoz. Poleg tega vlada ni izvajala nobenega učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence dejanske potrošnje. Pakistanska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejanskih vložkov, čeprav bi to ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (točka (5) dela (II) Priloge II in točka (3) dela (II) Priloge III k osnovni uredbi) morala storiti.

| (77) | Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(77)

Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (78) | Zaradi odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in točko (i) Priloge I k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka spremljanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta. |
| --- | --- |

(78)

Zaradi odsotnosti dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni ugodnost odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V zvezi s tem je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave „presežnega“ odpusta dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in točko (i) Priloge I k osnovni uredbi se presežni odpusti lahko izravnajo le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v obravnavanem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če se ugotovi, da ni ustreznega postopka spremljanja, se navedena oprostitev za sheme povračila ne uporablja in velja običajno pravilo izravnave zneska (izpadlega dohodka) neplačanih dajatev namesto načrtovanega presežnega odpusta.

| (79) | Znesek subvencije za izvoznika je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina) za material, uvožen v skladu s shemo proizvodnje pod carinskim nadzorom, uporabljeno za zadevni izdelek med OP (števec). V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodek od izvoza zadevnega izdelka v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(79)

Znesek subvencije za izvoznika je bil izračunan na podlagi opuščenih izvoznih dajatev (osnovna carina) za material, uvožen v skladu s shemo proizvodnje pod carinskim nadzorom, uporabljeno za zadevni izdelek med OP (števec). V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodek od izvoza zadevnega izdelka v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (80) | Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 2,57 %. |
| --- | --- |

(80)

Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 2,57 %.

II.   
  Uvoz naprav, strojev in opreme v območje proizvodnje pod carinskim nadzorom

| (81) | Ta shema je omogočala dajatev prost uvoz naprav in strojev, namenjenih za proizvodnjo pod carinskim nadzorom in uvoženih do 30. junija 2004. Stroje in rezervne dele, ki niso bili proizvedeni lokalno, je bilo treba uvoziti za vzpostavitev proizvodne enote ali za povečanje, usklajevanje, posodabljanje in zamenjavo obstoječih enot pod carinskim nadzorom. |
| --- | --- |

(81)

Ta shema je omogočala dajatev prost uvoz naprav in strojev, namenjenih za proizvodnjo pod carinskim nadzorom in uvoženih do 30. junija 2004. Stroje in rezervne dele, ki niso bili proizvedeni lokalno, je bilo treba uvoziti za vzpostavitev proizvodne enote ali za povečanje, usklajevanje, posodabljanje in zamenjavo obstoječih enot pod carinskim nadzorom.

(a)   Pravna podlaga

| (82) | Shemo zagotavlja SRO št. 554(I)/98 z dne 12. junija 1998. |
| --- | --- |

(82)

Shemo zagotavlja SRO št. 554(I)/98 z dne 12. junija 1998.

(b)   Upravičenost

| (83) | Da bi lahko koristil to shemo, je moral uvoznik prijaviti carinskim organom, da so bili stroji v prostorih pod carinskim nadzorom ustrezno vgrajeni ali uporabljani. |
| --- | --- |

(83)

Da bi lahko koristil to shemo, je moral uvoznik prijaviti carinskim organom, da so bili stroji v prostorih pod carinskim nadzorom ustrezno vgrajeni ali uporabljani.

(c)   Praktično izvajanje

| (84) | Uvoznik je moral ob uvozu dokazati carinskemu uradu, da so bili stroji ali rezervni deli uvoženi za vzpostavitev proizvodne enote pod carinskim nadzorom, in predložiti odškodninsko poroštvo v znesku carinske dajatve. Omenjeno odškodninsko poroštvo je bilo nato izplačano ob predložitvi potrdila o namestitvi uvoženih strojev. |
| --- | --- |

(84)

Uvoznik je moral ob uvozu dokazati carinskemu uradu, da so bili stroji ali rezervni deli uvoženi za vzpostavitev proizvodne enote pod carinskim nadzorom, in predložiti odškodninsko poroštvo v znesku carinske dajatve. Omenjeno odškodninsko poroštvo je bilo nato izplačano ob predložitvi potrdila o namestitvi uvoženih strojev.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (85) | Ta shema se je uporabljala do junija 2004 in edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je v letih 2002 in 2003 koristil ugodnosti za uvoz enega dela svojega obrata. |
| --- | --- |

(85)

Ta shema se je uporabljala do junija 2004 in edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je v letih 2002 in 2003 koristil ugodnosti za uvoz enega dela svojega obrata.

(e)   Zaključek

| (86) | Ob upoštevanju navedenega je treba shemo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe obravnavati kot subvencijo v obliki opuščenega prihodka vlade, ki je družbi prejemnici prinesel ugodnosti. |
| --- | --- |

(86)

Ob upoštevanju navedenega je treba shemo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe obravnavati kot subvencijo v obliki opuščenega prihodka vlade, ki je družbi prejemnici prinesel ugodnosti.

| (87) | To shemo se lahko šteje za specifično, saj je zagotovljena družbam, ki izdelke proizvajajo pod carinskim nadzorom in jih izvažajo, zaradi česar je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

To shemo se lahko šteje za specifično, saj je zagotovljena družbam, ki izdelke proizvajajo pod carinskim nadzorom in jih izvažajo, zaradi česar je zakonsko pogojena z opravljenim izvozom v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (88) | Poleg tega se ugodnosti od neplačanih dajatev na uvoženo investicijsko blago ne morejo šteti za dovoljen sistem povračila dajatev, saj se nanašajo na investicijsko blago, ki se ne uporablja v proizvodnem postopku in zato ni vključeno v področje dovoljenih sistemov povračil dajatev iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi. |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega se ugodnosti od neplačanih dajatev na uvoženo investicijsko blago ne morejo šteti za dovoljen sistem povračila dajatev, saj se nanašajo na investicijsko blago, ki se ne uporablja v proizvodnem postopku in zato ni vključeno v področje dovoljenih sistemov povračil dajatev iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi.

| (89) | Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(89)

Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (90) | Znesek subvencije je bil v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe izračunan na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju petnajstih let, kar odraža najkrajše obdobje amortizacije, ugotovljeno v vseh treh državah, vključenih v preiskavo v zvezi z zadevno industrijo. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost ugodnosti v tem obdobju. V ta namen se je komercialna obrestna mera v Pakistanu v OP štela kot primerna. |
| --- | --- |

(90)

Znesek subvencije je bil v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe izračunan na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju petnajstih let, kar odraža najkrajše obdobje amortizacije, ugotovljeno v vseh treh državah, vključenih v preiskavo v zvezi z zadevno industrijo. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost ugodnosti v tem obdobju. V ta namen se je komercialna obrestna mera v Pakistanu v OP štela kot primerna.

| (91) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (kot števec) dodeljen za celotni prihodek od izvoza v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(91)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (kot števec) dodeljen za celotni prihodek od izvoza v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (92) | Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,01 %. |
| --- | --- |

(92)

Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,01 %.

III.   
  Tarifna zaščita nakupa prečiščene tereftalne kisline na domačem trgu

| (93) | Shema zagotavlja denarno povračilo za domač nakup prečiščene tereftalne kisline (glavne surovine za proizvodnjo PET), proizvedene v Pakistanu, v višini 7,5 % prodajne cene, navedene na fakturi. |
| --- | --- |

(93)

Shema zagotavlja denarno povračilo za domač nakup prečiščene tereftalne kisline (glavne surovine za proizvodnjo PET), proizvedene v Pakistanu, v višini 7,5 % prodajne cene, navedene na fakturi.

(a)   Pravna podlaga

| (94) | Shema temelji na SRO št. 1045(I)/2008 z dne 19. septembra 2008, kakor je bila spremenjena s SRO št. 1299(I)/2008 z dne 22. decembra 2008, ter omogoča vsem potrošnikom in uporabnikom prečiščene tereftalne kisline pridobitev povračila v višini 7,5 % vrednosti nakupa lokalno nabavljene prečiščene tereftalne kisline. |
| --- | --- |

(94)

Shema temelji na SRO št. 1045(I)/2008 z dne 19. septembra 2008, kakor je bila spremenjena s SRO št. 1299(I)/2008 z dne 22. decembra 2008, ter omogoča vsem potrošnikom in uporabnikom prečiščene tereftalne kisline pridobitev povračila v višini 7,5 % vrednosti nakupa lokalno nabavljene prečiščene tereftalne kisline.

(b)   Upravičenost

| (95) | Ta shema je kompenzacijska pomoč uporabnikom ali potrošnikom prečiščene tereftalne kisline iz SRO in kateremu koli drugemu uporabniku, ki ga odobri Ministrstvo za tekstilno industrijo in postane do tega upravičen v prihodnosti. Ta kompenzacijska pomoč je namenjena za izravnavo vpliva lokalno nabavljene ali uvožene prečiščene tereftalne kisline s pomočjo državne banke Pakistana. Obrazci za vlogo za uveljavljanje ugodnosti iz te sheme so pripravljeni kot priloge k SRO. Poleg tega je v SRO št. 1045(I)/2008 neposredno naveden seznam družb prejemnic sheme. |
| --- | --- |

(95)

Ta shema je kompenzacijska pomoč uporabnikom ali potrošnikom prečiščene tereftalne kisline iz SRO in kateremu koli drugemu uporabniku, ki ga odobri Ministrstvo za tekstilno industrijo in postane do tega upravičen v prihodnosti. Ta kompenzacijska pomoč je namenjena za izravnavo vpliva lokalno nabavljene ali uvožene prečiščene tereftalne kisline s pomočjo državne banke Pakistana. Obrazci za vlogo za uveljavljanje ugodnosti iz te sheme so pripravljeni kot priloge k SRO. Poleg tega je v SRO št. 1045(I)/2008 neposredno naveden seznam družb prejemnic sheme.

(c)   Praktično izvajanje

| (96) | To povračilo je kompenzacijska pomoč/tarifna zaščita za industrijo poliestra, z njo pa upravlja državna banka Pakistana. Če je prečiščena tereftalna kislina uvožena, se obračuna uvozna dajatev v višini 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

To povračilo je kompenzacijska pomoč/tarifna zaščita za industrijo poliestra, z njo pa upravlja državna banka Pakistana. Če je prečiščena tereftalna kislina uvožena, se obračuna uvozna dajatev v višini 7,5 %.

| (97) | Če je prečiščena tereftalna kislina nabavljena pri pakistanskem proizvajalcu, ki jo proizvaja lokalno, je na fakturi, ki ga domači proizvajalec prečiščene tereftalne kisline pošlje kupcu, označena komponenta cene v višini 7,5 %. V skladu s tem kupec na zahtevo pridobi povračilo te 7,5-odstotne komponente. |
| --- | --- |

(97)

Če je prečiščena tereftalna kislina nabavljena pri pakistanskem proizvajalcu, ki jo proizvaja lokalno, je na fakturi, ki ga domači proizvajalec prečiščene tereftalne kisline pošlje kupcu, označena komponenta cene v višini 7,5 %. V skladu s tem kupec na zahtevo pridobi povračilo te 7,5-odstotne komponente.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (98) | Preiskava je pokazala, da v praksi shema zagotavlja neposredno financiranje industrije poliestra v Pakistanu. Namen SRO je dajanje prednosti nabavi doma proizvedene prečiščene tereftalne kisline. Ta podpora domači nabavi prečiščene tereftalne kisline se šteje za neposredno financiranje kupca. Preiskava je pokazala, da je bil edini sodelujoči proizvajalec izvoznik izrecno naveden v zadevnih SRO kot upravičenec te sheme. Dejansko je bilo v zadevnih SRO samo osem družb iz Pakistana navedenih kot stranke, upravičene do te sheme. Zato je imel sodelujoči proizvajalec izvoznik ugodnosti iz kompenzacijske podpore za prečiščeno tereftalno kislino. |
| --- | --- |

(98)

Preiskava je pokazala, da v praksi shema zagotavlja neposredno financiranje industrije poliestra v Pakistanu. Namen SRO je dajanje prednosti nabavi doma proizvedene prečiščene tereftalne kisline. Ta podpora domači nabavi prečiščene tereftalne kisline se šteje za neposredno financiranje kupca. Preiskava je pokazala, da je bil edini sodelujoči proizvajalec izvoznik izrecno naveden v zadevnih SRO kot upravičenec te sheme. Dejansko je bilo v zadevnih SRO samo osem družb iz Pakistana navedenih kot stranke, upravičene do te sheme. Zato je imel sodelujoči proizvajalec izvoznik ugodnosti iz kompenzacijske podpore za prečiščeno tereftalno kislino.

(e)   Zaključek

| (99) | Ob upoštevanju navedenega se ta shema šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe, saj zagotavlja finančni prispevek v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki družbi prejemnici prinaša očitne ugodnosti. |
| --- | --- |

(99)

Ob upoštevanju navedenega se ta shema šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe, saj zagotavlja finančni prispevek v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki družbi prejemnici prinaša očitne ugodnosti.

| (100) | Poleg tega je shema specifična v smislu člena 4(4)(b) osnovne uredbe glede na to, da je subvencija pogojena z uporabo domačega blaga pred uvoženim. |
| --- | --- |

(100)

Poleg tega je shema specifična v smislu člena 4(4)(b) osnovne uredbe glede na to, da je subvencija pogojena z uporabo domačega blaga pred uvoženim.

| (101) | Razen tega se lahko ta shema šteje za specifično tudi v smislu člena 4(4)(a) osnovne uredbe glede na to, da sama zakonodaja izrecno omejuje dostop do te sheme določenim družbam, ki sodijo v industrijo poliestra. |
| --- | --- |

(101)

Razen tega se lahko ta shema šteje za specifično tudi v smislu člena 4(4)(a) osnovne uredbe glede na to, da sama zakonodaja izrecno omejuje dostop do te sheme določenim družbam, ki sodijo v industrijo poliestra.

| (102) | Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(102)

Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (103) | Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. Kot ugodnost za prejemnika se šteje skupni znesek denarnega povračila, kakor ga je sodelujoči proizvajalec izvoznik navedel v svojih izkazih. |
| --- | --- |

(103)

Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. Kot ugodnost za prejemnika se šteje skupni znesek denarnega povračila, kakor ga je sodelujoči proizvajalec izvoznik navedel v svojih izkazih.

| (104) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek družbe od prodaje med OP, ker subvencija ni odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(104)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek družbe od prodaje med OP, ker subvencija ni odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (105) | Stopnja subvencije za to shemo med OP za sodelujočega proizvajalca izvoznika znaša 2,38 %. |
| --- | --- |

(105)

Stopnja subvencije za to shemo med OP za sodelujočega proizvajalca izvoznika znaša 2,38 %.

IV.   
  Režim končnega davka (FTR)

| (106) | Na podlagi te sheme ima lahko družba ugodnosti od posebnega davčnega režima na prihodke od izvoza. |
| --- | --- |

(106)

Na podlagi te sheme ima lahko družba ugodnosti od posebnega davčnega režima na prihodke od izvoza.

(a)   Pravna podlaga

| (107) | Shema temelji na poglavjih 154 in 169 Odloka o davku od dohodka iz leta 2001 („ITO“) in oddelku IV dela III Priloge I k ITO iz leta 2001. |
| --- | --- |

(107)

Shema temelji na poglavjih 154 in 169 Odloka o davku od dohodka iz leta 2001 („ITO“) in oddelku IV dela III Priloge I k ITO iz leta 2001.

(b)   Upravičenost

| (108) | Ta shema je sistem za obračunavanje dohodka na podlagi prihodka od izvoza in je dostopna vsakemu izvozniku v času unovčenja iztržka od prodaje blaga. |
| --- | --- |

(108)

Ta shema je sistem za obračunavanje dohodka na podlagi prihodka od izvoza in je dostopna vsakemu izvozniku v času unovčenja iztržka od prodaje blaga.

(c)   Praktično izvajanje

| (109) | Pooblaščena banka odbije odtegnjeni davek v višini 1 % na vrednost izvozne transakcije v času unovčenja deviznega iztržka, ne glede na kakršen koli dobiček družbe. Po drugi strani pa za obdavčljivi dohodek družb iz njihovih dejavnosti na domačem trgu velja davek na dohodek v višini 35 %. |
| --- | --- |

(109)

Pooblaščena banka odbije odtegnjeni davek v višini 1 % na vrednost izvozne transakcije v času unovčenja deviznega iztržka, ne glede na kakršen koli dobiček družbe. Po drugi strani pa za obdavčljivi dohodek družb iz njihovih dejavnosti na domačem trgu velja davek na dohodek v višini 35 %.

| (110) | Ta davčna olajšava, ki se uporablja neposredno za devizne iztržke, se šteje za končni davek na dohodek iz izvoznih transakcij. Dovoljena ni nobena olajšava za noben izdatek v zvezi z unovčenjem prihodkov od izvoza. |
| --- | --- |

(110)

Ta davčna olajšava, ki se uporablja neposredno za devizne iztržke, se šteje za končni davek na dohodek iz izvoznih transakcij. Dovoljena ni nobena olajšava za noben izdatek v zvezi z unovčenjem prihodkov od izvoza.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (111) | Preiskava je pokazala, da ta shema v praksi izvoznikom zagotavlja posebno in ugodno davčno obravnavo. Čeprav dela izdatkov, povezanih s prihodkom od izvoza, ni mogoče odšteti, nizka davčna stopnja v višini 1 % na skupni prihodek od izvoza pomeni ugoden davčni sistem v primerjavi z običajnim davčnim režimom, kjer se uporablja višja stopnja v višini 35 % za običajni dohodek, pod pogojem, da je dobiček od izvoza obdavčen z nižjo stopnjo kot dobiček od prodaje na domačem trgu. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je imel ugodnosti iz sheme FTR. |
| --- | --- |

(111)

Preiskava je pokazala, da ta shema v praksi izvoznikom zagotavlja posebno in ugodno davčno obravnavo. Čeprav dela izdatkov, povezanih s prihodkom od izvoza, ni mogoče odšteti, nizka davčna stopnja v višini 1 % na skupni prihodek od izvoza pomeni ugoden davčni sistem v primerjavi z običajnim davčnim režimom, kjer se uporablja višja stopnja v višini 35 % za običajni dohodek, pod pogojem, da je dobiček od izvoza obdavčen z nižjo stopnjo kot dobiček od prodaje na domačem trgu. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je imel ugodnosti iz sheme FTR.

(e)   Zaključek

| (112) | Glede na to, da ta davčni režim prinaša dobiček, ker je izvoz obdavčen z nižjo stopnjo kot domača prodaja, se ta shema v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe šteje za subvencijo v obliki opuščenega prihodka vlade, ki družbi prejemnici prinaša ugodnosti. |
| --- | --- |

(112)

Glede na to, da ta davčni režim prinaša dobiček, ker je izvoz obdavčen z nižjo stopnjo kot domača prodaja, se ta shema v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe šteje za subvencijo v obliki opuščenega prihodka vlade, ki družbi prejemnici prinaša ugodnosti.

| (113) | Poleg tega se ta shema lahko šteje za specifično v smislu člena 4(4)(a) osnovne uredbe glede na to, da je subvencija pogojena z izvozom. |
| --- | --- |

(113)

Poleg tega se ta shema lahko šteje za specifično v smislu člena 4(4)(a) osnovne uredbe glede na to, da je subvencija pogojena z izvozom.

| (114) | Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(114)

Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (115) | Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. Kot ugodnost za prejemnika se šteje znesek celotnega davka, ki se plača na prihodek, povezan s prejemki, za katere velja predmet FTR (izvoz), po plačilu odbitka FTR (1 % prihodka od izvoza). V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek od izvoza družbe med OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(115)

Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. Kot ugodnost za prejemnika se šteje znesek celotnega davka, ki se plača na prihodek, povezan s prejemki, za katere velja predmet FTR (izvoz), po plačilu odbitka FTR (1 % prihodka od izvoza). V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za skupni prihodek od izvoza družbe med OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (116) | Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 1,95 %. |
| --- | --- |

(116)

Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 1,95 %.

V.   
  Shema dolgoročnega financiranja izvoza s fiksno obrestno mero (LFT-EOP)

| (117) | Namen dolgoročnega financiranja izvozno usmerjenih projektov (Long-Term Financing for the Export Oriented Projects – LFT-EOP) je omogočiti upravičenim finančnim institucijam, da posojilojemalcem zagotovijo možnost financiranja pod privlačnimi pogoji za uvoz strojev, naprav, opreme in dodatkov. |
| --- | --- |

(117)

Namen dolgoročnega financiranja izvozno usmerjenih projektov (Long-Term Financing for the Export Oriented Projects – LFT-EOP) je omogočiti upravičenim finančnim institucijam, da posojilojemalcem zagotovijo možnost financiranja pod privlačnimi pogoji za uvoz strojev, naprav, opreme in dodatkov.

(a)   Pravna podlaga

| (118) | Pravne podlage so navedene v oddelku 17(2)(a)/17(4)(c) in oddelku 22, ki se bere skupaj z oddelkom 17(2)(d), Zakona o državni banki Pakistana iz leta 1956. Podrobnosti te sheme so navedene v Okrožnici št. 14 državne banke Pakistana (State Bank of Pakistan – SBP) z dne 18. maja 2004. |
| --- | --- |

(118)

Pravne podlage so navedene v oddelku 17(2)(a)/17(4)(c) in oddelku 22, ki se bere skupaj z oddelkom 17(2)(d), Zakona o državni banki Pakistana iz leta 1956. Podrobnosti te sheme so navedene v Okrožnici št. 14 državne banke Pakistana (State Bank of Pakistan – SBP) z dne 18. maja 2004.

(b)   Upravičenost

| (119) | Kakor je izrecno navedeno v Okrožnici SBP št. 14 z dne 18. maja 2004, so družbe, ki neposredno ali posredno izvozijo najmanj 50 % letne proizvodnje, upravičene do financiranja iz te sheme. |
| --- | --- |

(119)

Kakor je izrecno navedeno v Okrožnici SBP št. 14 z dne 18. maja 2004, so družbe, ki neposredno ali posredno izvozijo najmanj 50 % letne proizvodnje, upravičene do financiranja iz te sheme.

(c)   Praktično izvajanje

| (120) | Sodelujoče finančne institucije, odobrene za shemo LTF-EOP, so tiste, ki izpolnjujejo zahtevo po kapitalski ustreznosti, ki jo določi SBP. Institucije lahko zagotavljajo dolgoročno financiranje svojih posojilojemalcev za obdobje do sedmih let in pol. |
| --- | --- |

(120)

Sodelujoče finančne institucije, odobrene za shemo LTF-EOP, so tiste, ki izpolnjujejo zahtevo po kapitalski ustreznosti, ki jo določi SBP. Institucije lahko zagotavljajo dolgoročno financiranje svojih posojilojemalcev za obdobje do sedmih let in pol.

| (121) | Kredit, ki ga dobijo družbe, se lahko uporabi za različne namene (posodobitev tovarn, nabavo lokalno proizvedenih naprav in strojev, uvoz strojev itd.). |
| --- | --- |

(121)

Kredit, ki ga dobijo družbe, se lahko uporabi za različne namene (posodobitev tovarn, nabavo lokalno proizvedenih naprav in strojev, uvoz strojev itd.).

| (122) | Banke lahko posojilojemalcem zaračunajo do 3 % višje stopnje, kakor jih sporoči SBP. Obrestne mere za financiranje iz sheme LTF-EOP se primerjajo s tehtanim povprečnim donosom 12-mesečnih zakladnih menic in tri- ter petletnimi pakistanskimi investicijskimi obveznicami, odvisno od obdobja financiranja. |
| --- | --- |

(122)

Banke lahko posojilojemalcem zaračunajo do 3 % višje stopnje, kakor jih sporoči SBP. Obrestne mere za financiranje iz sheme LTF-EOP se primerjajo s tehtanim povprečnim donosom 12-mesečnih zakladnih menic in tri- ter petletnimi pakistanskimi investicijskimi obveznicami, odvisno od obdobja financiranja.

| (123) | Po izplačilu posojila lahko banke zadevni urad SBP zaprosijo za refinanciranje v znesku izplačanega posojila. |
| --- | --- |

(123)

Po izplačilu posojila lahko banke zadevni urad SBP zaprosijo za refinanciranje v znesku izplačanega posojila.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (124) | Čeprav se ta shema od junija 2007 ne uporablja več, edini sodelujoči proizvajalec izvoznik še vedno uživa ugodnosti iz te sheme, saj gre za dolgoročno financiranje, ugodnost pa je pričel uživati aprila 2005 za obdobje sedmih let in pol. |
| --- | --- |

(124)

Čeprav se ta shema od junija 2007 ne uporablja več, edini sodelujoči proizvajalec izvoznik še vedno uživa ugodnosti iz te sheme, saj gre za dolgoročno financiranje, ugodnost pa je pričel uživati aprila 2005 za obdobje sedmih let in pol.

| (125) | SBP na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za dolgoročna posojila. |
| --- | --- |

(125)

SBP na podlagi te sheme obvezujoče določa najvišje obrestne mere za dolgoročna posojila.

| (126) | Zato lahko izvozniki pridobijo dolgoročna posojila po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite, ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(126)

Zato lahko izvozniki pridobijo dolgoročna posojila po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite, ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji.

(e)   Zaključek

| (127) | Shemo je treba v smislu člena 3(1)(a)(iv) in člena 3(2) osnovne uredbe šteti za subvencijo v obliki vladne prakse, ki vključuje javni organ (tj. SBP), zaradi česar je del vlade, ki komercialnim bankam nalaga, da izvajajo funkcije iz člena 3(1)(a)(i) (tj. neposreden prenos sredstev v obliki posojil). Družba prejemnica uživa ugodnosti v obliki preferencialnih obrestnih mer. |
| --- | --- |

(127)

Shemo je treba v smislu člena 3(1)(a)(iv) in člena 3(2) osnovne uredbe šteti za subvencijo v obliki vladne prakse, ki vključuje javni organ (tj. SBP), zaradi česar je del vlade, ki komercialnim bankam nalaga, da izvajajo funkcije iz člena 3(1)(a)(i) (tj. neposreden prenos sredstev v obliki posojil). Družba prejemnica uživa ugodnosti v obliki preferencialnih obrestnih mer.

| (128) | V zvezi s tem je treba poudariti, da SBP spada pod opredelitev „vlade“ iz člena 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti in uresničuje cilje javne politike. SBP izvaja vse funkcije, ki jih imajo centralne banke, vključno z izdajo vrednostnih papirjev, ureditvijo in nadzorom finančnega sistema, delovanjem kot banka bankam, posojilodajalcem v sili in banko vlade, izvajanjem monetarne politike, upravljanjem javnega dolga, upravljanjem deviznih sredstev, razvojem finančnega okvira, institucionaliziranjem prihrankov in naložb, zagotavljanjem zmogljivosti za usposabljanje bankirjev in zagotavljanjem kredita prednostnim sektorjem. |
| --- | --- |

(128)

V zvezi s tem je treba poudariti, da SBP spada pod opredelitev „vlade“ iz člena 2(b) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni državni lasti in uresničuje cilje javne politike. SBP izvaja vse funkcije, ki jih imajo centralne banke, vključno z izdajo vrednostnih papirjev, ureditvijo in nadzorom finančnega sistema, delovanjem kot banka bankam, posojilodajalcem v sili in banko vlade, izvajanjem monetarne politike, upravljanjem javnega dolga, upravljanjem deviznih sredstev, razvojem finančnega okvira, institucionaliziranjem prihrankov in naložb, zagotavljanjem zmogljivosti za usposabljanje bankirjev in zagotavljanjem kredita prednostnim sektorjem.

| (129) | Ob upoštevanju navedenega se ta shema lahko šteje za specifično v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe, saj sama zakonodaja, na podlagi meril o upravičenosti, izrecno določa subvencijo, odvisno od opravljenega izvoza. |
| --- | --- |

(129)

Ob upoštevanju navedenega se ta shema lahko šteje za specifično v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe, saj sama zakonodaja, na podlagi meril o upravičenosti, izrecno določa subvencijo, odvisno od opravljenega izvoza.

| (130) | Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(130)

Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (131) | Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se ugodnost za prejemnika izračuna tako, da se upošteva razliko med določeno zgornjo mejo kredita centralne banke (državne banke Pakistana) in veljavnimi komercialnimi krediti. |
| --- | --- |

(131)

Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se ugodnost za prejemnika izračuna tako, da se upošteva razliko med določeno zgornjo mejo kredita centralne banke (državne banke Pakistana) in veljavnimi komercialnimi krediti.

| (132) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodek od izvoza zadevnega izdelka v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(132)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodek od izvoza zadevnega izdelka v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (133) | Stopnja subvencije za to shemo za OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,60 %. |
| --- | --- |

(133)

Stopnja subvencije za to shemo za OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,60 %.

VI.   
  Shema financiranja izvoza s strani državne banke Pakistana (EFS)

| (134) | Na podlagi kratkoročnega financiranja EFS je izvoznikom prek komercialnih bank zagotovljena pomoč za izvoz vsega proizvedenega blaga. Ta shema je prvenstveno kratkoročna pomoč za gibljiva sredstva za obdobje največ 180 dni. |
| --- | --- |

(134)

Na podlagi kratkoročnega financiranja EFS je izvoznikom prek komercialnih bank zagotovljena pomoč za izvoz vsega proizvedenega blaga. Ta shema je prvenstveno kratkoročna pomoč za gibljiva sredstva za obdobje največ 180 dni.

(a)   Pravna podlaga

| (135) | Pravne podlage so navedene v oddelku 17(2)(a)/17(4)(c) in oddelku 22, ki se bere skupaj z oddelkom 17(2)(d), Zakona o državni banki Pakistana iz leta 1956. Podrobnosti te sheme so navedene v Okrožnici SBP št. 35 z dne 28. maja 2001 in Okrožnici št. 44 z dne 17. decembra 1998. |
| --- | --- |

(135)

Pravne podlage so navedene v oddelku 17(2)(a)/17(4)(c) in oddelku 22, ki se bere skupaj z oddelkom 17(2)(d), Zakona o državni banki Pakistana iz leta 1956. Podrobnosti te sheme so navedene v Okrožnici SBP št. 35 z dne 28. maja 2001 in Okrožnici št. 44 z dne 17. decembra 1998.

(b)   Upravičenost

| (136) | Vsak izvoznik lahko koristi ugodnosti EFS z oddajo vloge na kateri koli komercialni banki in z izpolnitvijo drugih zahtev, ki jih zahteva finančna institucija. Odločitev o posojilu sprejme banka v okviru svoje interno odobrene kreditne politike. |
| --- | --- |

(136)

Vsak izvoznik lahko koristi ugodnosti EFS z oddajo vloge na kateri koli komercialni banki in z izpolnitvijo drugih zahtev, ki jih zahteva finančna institucija. Odločitev o posojilu sprejme banka v okviru svoje interno odobrene kreditne politike.

(c)   Praktično izvajanje

| (137) | Ugodnost je lahko odobrena za izvozne transakcije in opravljen izvoz. |
| --- | --- |

(137)

Ugodnost je lahko odobrena za izvozne transakcije in opravljen izvoz.

| (138) | Na podlagi pomoči, ki temelji na transakcijah, banka izvozniku zagotovi finančna sredstva na podlagi izvoznega naloga družbe/izvoznega akreditiva za največ 180 dni. Finančno pomoč se lahko pridobi v fazi pred odpremo za nabavo surovin in proizvodnjo blaga za izvoz. Financiranje v fazi po odpremi je odobreno za blago, že odposlano uvozniku iz tujine, za obdobje do unovčenja iztržka od izvoza ali 180 dni, kar je prej. |
| --- | --- |

(138)

Na podlagi pomoči, ki temelji na transakcijah, banka izvozniku zagotovi finančna sredstva na podlagi izvoznega naloga družbe/izvoznega akreditiva za največ 180 dni. Finančno pomoč se lahko pridobi v fazi pred odpremo za nabavo surovin in proizvodnjo blaga za izvoz. Financiranje v fazi po odpremi je odobreno za blago, že odposlano uvozniku iz tujine, za obdobje do unovčenja iztržka od izvoza ali 180 dni, kar je prej.

| (139) | Na podlagi pomoči, ki temelji na opravljenem izvozu, so ta obnovljiva finančna sredstva izvozniku zagotovljena v višini do 50 % izvoza, opravljenega v preteklem letu. Izvozniki lahko to finančno pomoč koristijo za obdobje 180 dni. Ko je ta pomoč izkoriščena, jo je treba povrniti v celoti. |
| --- | --- |

(139)

Na podlagi pomoči, ki temelji na opravljenem izvozu, so ta obnovljiva finančna sredstva izvozniku zagotovljena v višini do 50 % izvoza, opravljenega v preteklem letu. Izvozniki lahko to finančno pomoč koristijo za obdobje 180 dni. Ko je ta pomoč izkoriščena, jo je treba povrniti v celoti.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (140) | Ta shema zagotavlja kratkoročno financiranje izvoznega kredita s strani komercialnih bank po preferencialnih obrestnih merah, ki jih določi državna banka Pakistana. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik koristi ugodnosti te sheme za domačo prodajo in izvoz. |
| --- | --- |

(140)

Ta shema zagotavlja kratkoročno financiranje izvoznega kredita s strani komercialnih bank po preferencialnih obrestnih merah, ki jih določi državna banka Pakistana. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik koristi ugodnosti te sheme za domačo prodajo in izvoz.

| (141) | Stopnje pribitka EFS se primerjajo s tehtanim povprečnim donosom pakistanskih 6-mesečnih zakladnih menic. |
| --- | --- |

(141)

Stopnje pribitka EFS se primerjajo s tehtanim povprečnim donosom pakistanskih 6-mesečnih zakladnih menic.

| (142) | Zato lahko izvozniki pridobijo finančno pomoč po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne kratkoročne komercialne kredite, ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(142)

Zato lahko izvozniki pridobijo finančno pomoč po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne kratkoročne komercialne kredite, ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji.

(e)   Zaključek

| (143) | Shema se šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(iv) in člena 3(2) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek v obliki vladne prakse, ki vključuje javni organ (tj. SBP) in komercialnim bankam nalaga, da izvajajo funkcije iz člena 3(1)(a)(i) (tj. neposreden prenos sredstev v obliki posojil). Družba prejemnica uživa ugodnosti v obliki preferencialnih obrestnih mer. |
| --- | --- |

(143)

Shema se šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(iv) in člena 3(2) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek v obliki vladne prakse, ki vključuje javni organ (tj. SBP) in komercialnim bankam nalaga, da izvajajo funkcije iz člena 3(1)(a)(i) (tj. neposreden prenos sredstev v obliki posojil). Družba prejemnica uživa ugodnosti v obliki preferencialnih obrestnih mer.

| (144) | Poleg tega se ob upoštevanju navedenega ta shema lahko šteje za specifično v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe, saj sama zakonodaja, na podlagi meril o upravičenosti, izrecno določa subvencijo, odvisno od opravljenega izvoza. |
| --- | --- |

(144)

Poleg tega se ob upoštevanju navedenega ta shema lahko šteje za specifično v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe, saj sama zakonodaja, na podlagi meril o upravičenosti, izrecno določa subvencijo, odvisno od opravljenega izvoza.

| (145) | Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(145)

Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (146) | Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se ugodnost za prejemnika izračuna tako, da se upošteva razliko med določeno zgornjo mejo kredita centralne banke (državne banke Pakistana) in veljavnimi komercialnimi krediti. |
| --- | --- |

(146)

Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se ugodnost za prejemnika izračuna tako, da se upošteva razliko med določeno zgornjo mejo kredita centralne banke (državne banke Pakistana) in veljavnimi komercialnimi krediti.

| (147) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodek od izvoza v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(147)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodek od izvoza v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (148) | Stopnja subvencije za to shemo za OP za proizvajalca izvoznika znaša 2,22 %. |
| --- | --- |

(148)

Stopnja subvencije za to shemo za OP za proizvajalca izvoznika znaša 2,22 %.

VII.   
  Financiranje na podlagi Okrožnice F.E. št. 25 državne banke Pakistana

| (149) | Ta shema je kratkoročna finančna pomoč za izvoz in uvoz, ki jo zagotovijo komercialne banke po preferencialnih obrestnih merah, ki jih določi državna banka Pakistana. |
| --- | --- |

(149)

Ta shema je kratkoročna finančna pomoč za izvoz in uvoz, ki jo zagotovijo komercialne banke po preferencialnih obrestnih merah, ki jih določi državna banka Pakistana.

(a)   Pravna podlaga

| (150) | To finančno pomoč ureja Okrožnica F.E. št. 25 z dne 20. junija 1998, kakor je bila nadalje spremenjena z Okrožnico F.E. št. 05 z dne 23. avgusta 2002. |
| --- | --- |

(150)

To finančno pomoč ureja Okrožnica F.E. št. 25 z dne 20. junija 1998, kakor je bila nadalje spremenjena z Okrožnico F.E. št. 05 z dne 23. avgusta 2002.

(b)   Upravičenost

| (151) | To kratkoročno financiranje lahko koristi kateri koli izvoznik in uvoznik. |
| --- | --- |

(151)

To kratkoročno financiranje lahko koristi kateri koli izvoznik in uvoznik.

(c)   Praktično izvajanje

| (152) | Na podlagi te sheme je bilo bankam dovoljeno, da svoje depozite v dolarjih uporabijo za financiranje uvoznikov in izvoznikov oz. investirajo v njih. To posojilo izhaja iz dolarskih depozitov/medbančnih naložb, nominiranih v dolarjih, vendar izplačanih v enakovrednem znesku v rupijah. Financiranje, izvedeno na podlagi Okrožnice F.E. št. 25 („F.E. 25“), izvajajo banke glede na ustrezna dokazila o trgovinskih transakcijah. |
| --- | --- |

(152)

Na podlagi te sheme je bilo bankam dovoljeno, da svoje depozite v dolarjih uporabijo za financiranje uvoznikov in izvoznikov oz. investirajo v njih. To posojilo izhaja iz dolarskih depozitov/medbančnih naložb, nominiranih v dolarjih, vendar izplačanih v enakovrednem znesku v rupijah. Financiranje, izvedeno na podlagi Okrožnice F.E. št. 25 („F.E. 25“), izvajajo banke glede na ustrezna dokazila o trgovinskih transakcijah.

| (153) | Kakor je pojasnjeno v Okrožnici F.E. št. 05 z dne 23. avgusta 2002, je pri posojilu izvozniku mogoče prilagoditi iztržek od izvoza v tuji valuti pri vračilu posojila in dobiček/obresti od tega le, če je izvoznik predal celoten iztržek od posojila banki proti plačilu v rupijah. Posojilo iz sheme F.E. 25 v celoti temelji na samolikvidaciji iztržka od prodaje. |
| --- | --- |

(153)

Kakor je pojasnjeno v Okrožnici F.E. št. 05 z dne 23. avgusta 2002, je pri posojilu izvozniku mogoče prilagoditi iztržek od izvoza v tuji valuti pri vračilu posojila in dobiček/obresti od tega le, če je izvoznik predal celoten iztržek od posojila banki proti plačilu v rupijah. Posojilo iz sheme F.E. 25 v celoti temelji na samolikvidaciji iztržka od prodaje.

| (154) | Kakor je pojasnjeno v Okrožnici F.E. št. 05 z dne 23. avgusta 2002, je lahko finančna pomoč za uvoz dovoljena le od datuma dejanske izvedbe plačil od uvoza v tuji valuti z oblikovanjem deviznega posojila v korist uvoznika. Najdaljše obdobje takšnega posojila ne sme biti daljše od šestih mesecev od dneva izplačila uvozniku. |
| --- | --- |

(154)

Kakor je pojasnjeno v Okrožnici F.E. št. 05 z dne 23. avgusta 2002, je lahko finančna pomoč za uvoz dovoljena le od datuma dejanske izvedbe plačil od uvoza v tuji valuti z oblikovanjem deviznega posojila v korist uvoznika. Najdaljše obdobje takšnega posojila ne sme biti daljše od šestih mesecev od dneva izplačila uvozniku.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (155) | Ta shema zagotavlja kratkoročno financiranje izvoznega kredita s strani komercialnih bank po preferencialnih obrestnih merah, ki jih določi državna banka Pakistana. |
| --- | --- |

(155)

Ta shema zagotavlja kratkoročno financiranje izvoznega kredita s strani komercialnih bank po preferencialnih obrestnih merah, ki jih določi državna banka Pakistana.

| (156) | Obresti/stopnje pribitka za tovrstno financiranje se primerjajo z obrestno mero LIBOR plus razliko, ki jo zaračunajo banke. |
| --- | --- |

(156)

Obresti/stopnje pribitka za tovrstno financiranje se primerjajo z obrestno mero LIBOR plus razliko, ki jo zaračunajo banke.

| (157) | Zato lahko izvozniki pridobijo finančno pomoč po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne kratkoročne komercialne kredite, ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(157)

Zato lahko izvozniki pridobijo finančno pomoč po preferencialnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne kratkoročne komercialne kredite, ki so določene izključno v skladu s tržnimi pogoji.

(e)   Zaključek

| (158) | Shema se šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(iv) in člena 3(2) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek v obliki vladne prakse, ki vključuje javni organ (tj. SBP) in komercialnim bankam nalaga, da izvajajo funkcije iz člena 3(1)(a)(i) (tj. neposreden prenos sredstev v obliki posojil). Družba prejemnica uživa ugodnosti v obliki preferencialnih obrestnih mer. |
| --- | --- |

(158)

Shema se šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(iv) in člena 3(2) osnovne uredbe, ker zagotavlja finančni prispevek v obliki vladne prakse, ki vključuje javni organ (tj. SBP) in komercialnim bankam nalaga, da izvajajo funkcije iz člena 3(1)(a)(i) (tj. neposreden prenos sredstev v obliki posojil). Družba prejemnica uživa ugodnosti v obliki preferencialnih obrestnih mer.

| (159) | Poleg tega se ob upoštevanju navedenega ta shema lahko šteje za specifično v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe, saj sama zakonodaja, na podlagi meril o upravičenosti, izrecno določa subvencijo, odvisno od opravljenega izvoza. |
| --- | --- |

(159)

Poleg tega se ob upoštevanju navedenega ta shema lahko šteje za specifično v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe, saj sama zakonodaja, na podlagi meril o upravičenosti, izrecno določa subvencijo, odvisno od opravljenega izvoza.

| (160) | Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(160)

Zato se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (161) | Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se ugodnost za prejemnika izračuna tako, da se upošteva razliko med določeno zgornjo mejo kredita centralne banke (državne banke Pakistana) in veljavnimi komercialnimi krediti. |
| --- | --- |

(161)

Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP. V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se ugodnost za prejemnika izračuna tako, da se upošteva razliko med določeno zgornjo mejo kredita centralne banke (državne banke Pakistana) in veljavnimi komercialnimi krediti.

| (162) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodek od izvoza v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. |
| --- | --- |

(162)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodek od izvoza v OP, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine.

| (163) | Stopnja subvencije za to shemo za OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,06 %. |
| --- | --- |

(163)

Stopnja subvencije za to shemo za OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,06 %.

3.2.2.   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (164) | Začasna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za edinega sodelujočega pakistanskega proizvajalca izvoznika znaša 9,79 %. |
| --- | --- |

(164)

Začasna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za edinega sodelujočega pakistanskega proizvajalca izvoznika znaša 9,79 %.

3.3.   Združeni arabski emirati (ZAE)

| (165) | Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije je vladni organ preverili naslednji shemi, ki sta domnevno vključevali dodelitev subvencij:






  (I) | Zvezni zakon št. 1 iz leta 1979; |
| --- | --- | --- |

(165)

Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije je vladni organ preverili naslednji shemi, ki sta domnevno vključevali dodelitev subvencij:

(I)

Zvezni zakon št. 1 iz leta 1979;

| (II) | območje proste trgovine. |
| --- | --- |

(II)

območje proste trgovine.

3.3.1.   Posamezne sheme

I.   
  Zvezni zakon št. 1 iz leta 1979

| (166) | Ta shema dovoljuje uvoz dajatev prostih surovin, embalažnih materialov in investicijskega blaga z ničelno stopnjo dajatve. |
| --- | --- |

(166)

Ta shema dovoljuje uvoz dajatev prostih surovin, embalažnih materialov in investicijskega blaga z ničelno stopnjo dajatve.

(a)   Pravna podlaga

| (167) | Shema temelji na Zveznem zakonu št. 1 iz leta 1979, Organiziranje industrijskih zadev. |
| --- | --- |

(167)

Shema temelji na Zveznem zakonu št. 1 iz leta 1979, Organiziranje industrijskih zadev.

(b)   Upravičenost

| (168) | Da bi lahko družba koristila ugodnosti iz navedenega zveznega zakona, mora pridobiti industrijsko dovoljenje, ki ga izda Ministrstvo za finance in industrijo. |
| --- | --- |

(168)

Da bi lahko družba koristila ugodnosti iz navedenega zveznega zakona, mora pridobiti industrijsko dovoljenje, ki ga izda Ministrstvo za finance in industrijo.

| (169) | V skladu s členom 8 Zveznega zakona so lahko dovoljenja za vzpostavitev industrijskega projekta dodeljena samo državljanom ZEA ali družbam, katerih lokalni kapitalski deleži znašajo vsaj 51 % in pod pogojem, da je oseba, ki vodi družbo, lokalni prebivalec, ali pa upravni odbor večinoma sestavljajo lokalni prebivalci. |
| --- | --- |

(169)

V skladu s členom 8 Zveznega zakona so lahko dovoljenja za vzpostavitev industrijskega projekta dodeljena samo državljanom ZEA ali družbam, katerih lokalni kapitalski deleži znašajo vsaj 51 % in pod pogojem, da je oseba, ki vodi družbo, lokalni prebivalec, ali pa upravni odbor večinoma sestavljajo lokalni prebivalci.

| (170) | Poleg tega isti zvezni zakon določa vrsto drugih pogojev za upravičenost, ki bi jih stranke morale izpolniti: osnovna sredstva ne smejo biti nižja od 250 000 dirhamov, število zaposlenih ne sme biti manjše od 10, uporaba pogonske sile pa ne višja od 5 konjskih moči (člen 2). Še ena zahteva je, da mora biti 25 % zaposlenih lokalnih prebivalcev, vendar se lahko minister odloči za izvzetje ali zmanjšanje tega odstotka (člen 33). V skladu s členom 13 je treba vlogo za industrijske projekte preučiti ob upoštevanju naslednjega: industrijski projekt, ki pripada programu za razvoj industrije države, in dogovor, sklenjen z arabskimi državami, potrebe lokalne potrošnje. Za projekte, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 13 in so konkurenčni ter izvozno usmerjeni, člen 21 zagotavlja posebno prednost pri priznavanju ugodnosti. |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega isti zvezni zakon določa vrsto drugih pogojev za upravičenost, ki bi jih stranke morale izpolniti: osnovna sredstva ne smejo biti nižja od 250 000 dirhamov, število zaposlenih ne sme biti manjše od 10, uporaba pogonske sile pa ne višja od 5 konjskih moči (člen 2). Še ena zahteva je, da mora biti 25 % zaposlenih lokalnih prebivalcev, vendar se lahko minister odloči za izvzetje ali zmanjšanje tega odstotka (člen 33). V skladu s členom 13 je treba vlogo za industrijske projekte preučiti ob upoštevanju naslednjega: industrijski projekt, ki pripada programu za razvoj industrije države, in dogovor, sklenjen z arabskimi državami, potrebe lokalne potrošnje. Za projekte, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 13 in so konkurenčni ter izvozno usmerjeni, člen 21 zagotavlja posebno prednost pri priznavanju ugodnosti.

| (171) | Na podlagi predložene vloge in ustrezne dokumentacije pristojni odbor Ministrstva za finance in industrijo ministru priporoči odobritev ali zavrnitev vloge. V skladu s členom 12 Zveznega zakona št. 1 se lahko minister odloči, da dovoljenje podeli ali ne. |
| --- | --- |

(171)

Na podlagi predložene vloge in ustrezne dokumentacije pristojni odbor Ministrstva za finance in industrijo ministru priporoči odobritev ali zavrnitev vloge. V skladu s členom 12 Zveznega zakona št. 1 se lahko minister odloči, da dovoljenje podeli ali ne.

(c)   Praktično izvajanje

| (172) | Da bi spadal v področje uporabe te sheme, mora vlagatelj upoštevati naslednji postopek: vložitev vloge za industrijsko dovoljenje pri Ministrstvu za finance in industrijo; odobritev industrijskega dovoljenja s strani ministrstva, odobritve uvoza brez plačila uvoznih dajatev prek spletne vloge. |
| --- | --- |

(172)

Da bi spadal v področje uporabe te sheme, mora vlagatelj upoštevati naslednji postopek: vložitev vloge za industrijsko dovoljenje pri Ministrstvu za finance in industrijo; odobritev industrijskega dovoljenja s strani ministrstva, odobritve uvoza brez plačila uvoznih dajatev prek spletne vloge.

| (173) | Zadevno ministrstvo je za to shemo vzpostavilo elektronski industrijski sistem („EIS“) in izdalo ustrezen uporabniški priročnik za uporabnika te sheme. EIS je spletni sistem, ki ga izvaja navedeno ministrstvo. Po eni strani uporabnikom omogoča neposreden dostop do njihovega zadevnega dovoljenja. Po drugi strani pa Oddelku za industrijski razvoj ministrstva omogoča celotni nadzor nad shemo in nadzor nad ugodnostmi, ki jih koristijo družbe. |
| --- | --- |

(173)

Zadevno ministrstvo je za to shemo vzpostavilo elektronski industrijski sistem („EIS“) in izdalo ustrezen uporabniški priročnik za uporabnika te sheme. EIS je spletni sistem, ki ga izvaja navedeno ministrstvo. Po eni strani uporabnikom omogoča neposreden dostop do njihovega zadevnega dovoljenja. Po drugi strani pa Oddelku za industrijski razvoj ministrstva omogoča celotni nadzor nad shemo in nadzor nad ugodnostmi, ki jih koristijo družbe.

| (174) | Vsak uporabnik sheme ima omejen dostop do EIS, kjer si lahko ogleda svoj zadevni seznam surovin, uporabljenih v proizvodnem postopku tovarne (ime surovine, oznaka HS, merska enota, celotna bilanca – ki pomeni količino surovine – in preostala bilanca, ki pomeni preostalo količino te surovine, za katero je družba lahko oproščena dajatve). Spletno vlogo je treba izpolniti pri vsaki uvozni transakciji, da se pridobi posebna oznaka, ki dovoljuje prehod blaga skozi carino brez dajatev. Oddelek za industrijski razvoj lahko zavrne vlogo za oprostitev plačila dajatev za surovine, če zahtevana količina presega preostalo bilanco za zadevno surovino. Zavrne lahko tudi oprostitev plačila dajatev za investicijsko blago, ki ni vključeno v industrijski projekt. V slednjem primeru odločitev temelji na informacijah, ki jih je družba predložila med prvo prijavo v shemo. Po zavrnitvi lahko družba v sistemu pogleda vse podrobnosti in razloge za zavrnitev ter ustrezno ukrepa, da se zagotovijo zahtevana pojasnila. |
| --- | --- |

(174)

Vsak uporabnik sheme ima omejen dostop do EIS, kjer si lahko ogleda svoj zadevni seznam surovin, uporabljenih v proizvodnem postopku tovarne (ime surovine, oznaka HS, merska enota, celotna bilanca – ki pomeni količino surovine – in preostala bilanca, ki pomeni preostalo količino te surovine, za katero je družba lahko oproščena dajatve). Spletno vlogo je treba izpolniti pri vsaki uvozni transakciji, da se pridobi posebna oznaka, ki dovoljuje prehod blaga skozi carino brez dajatev. Oddelek za industrijski razvoj lahko zavrne vlogo za oprostitev plačila dajatev za surovine, če zahtevana količina presega preostalo bilanco za zadevno surovino. Zavrne lahko tudi oprostitev plačila dajatev za investicijsko blago, ki ni vključeno v industrijski projekt. V slednjem primeru odločitev temelji na informacijah, ki jih je družba predložila med prvo prijavo v shemo. Po zavrnitvi lahko družba v sistemu pogleda vse podrobnosti in razloge za zavrnitev ter ustrezno ukrepa, da se zagotovijo zahtevana pojasnila.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (175) | Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da ima edini sodelujoči proizvajalec izvoznik ugodnosti od splošne oprostitve dajatev na uvoz surovin, embalažnih materialov in investicijskega blaga brez kakršnega koli pogoja, kakor je npr. poznejši izvoz končnega izdelka. Noben zvezni/lokalni zakon ali predpis ne obvezuje družbe, da vodi kakršno koli evidenco za poznejši nadzor, ki ga izvedejo pristojni organi. |
| --- | --- |

(175)

Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da ima edini sodelujoči proizvajalec izvoznik ugodnosti od splošne oprostitve dajatev na uvoz surovin, embalažnih materialov in investicijskega blaga brez kakršnega koli pogoja, kakor je npr. poznejši izvoz končnega izdelka. Noben zvezni/lokalni zakon ali predpis ne obvezuje družbe, da vodi kakršno koli evidenco za poznejši nadzor, ki ga izvedejo pristojni organi.

| (176) | Čeprav mora družba za uvoz brez dajatev vložiti vloge prek spletnega sistema EIS, ni bilo ugotovljenih nobenih smernic, ki bi pokazale, na kakšni podlagi so zahtevki odobreni ali zavrnjeni. |
| --- | --- |

(176)

Čeprav mora družba za uvoz brez dajatev vložiti vloge prek spletnega sistema EIS, ni bilo ugotovljenih nobenih smernic, ki bi pokazale, na kakšni podlagi so zahtevki odobreni ali zavrnjeni.

| (177) | Poleg tega organi, ki dodeljujejo subvencije, ne vedo, kakšna je dejanska potrošnja dajatev prostih surovin. Družbe v sistem EIS sporočajo le teoretično potrošnjo. Dejansko organ, ki dodeljuje subvencije, od prve prijave v sistem izvaja preverjanja samo v elektronski obliki. Predloženo ni bilo nobeno dokazilo, da so izkoristki input-output materiala, sporočeni ob prvi prijavi, v vseh primerih preverjeni in potrjeni. Poleg tega vlada ZAE v praksi ni uvedla nobenega učinkovitega sistema preverjanja. Organi oblasti so trdili, da revizije izvajajo prek sistema EIS in na podlagi dokumentacije, ki jo morajo vse družbe predložiti vsako leto za obnovitev dovoljenj (informacije, ki se nanašajo na lokalno industrijsko dovoljenje, revidirani izkazi, podatki o proizvodnji in prodaji itd.). Pri tem pa se tisto, kar letno poročajo družbe, primerja s podatki, sporočenimi ob prvi prijavi, in ne z dejansko proizvodnjo. Dejansko ni bilo predloženih nobenih informacij, ki bi potrdile, da organi na kateri koli stopnji postopka vedo, kakšen je dejanski iztržek proizvodnega materiala za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki koristi ugodnosti te sheme. |
| --- | --- |

(177)

Poleg tega organi, ki dodeljujejo subvencije, ne vedo, kakšna je dejanska potrošnja dajatev prostih surovin. Družbe v sistem EIS sporočajo le teoretično potrošnjo. Dejansko organ, ki dodeljuje subvencije, od prve prijave v sistem izvaja preverjanja samo v elektronski obliki. Predloženo ni bilo nobeno dokazilo, da so izkoristki input-output materiala, sporočeni ob prvi prijavi, v vseh primerih preverjeni in potrjeni. Poleg tega vlada ZAE v praksi ni uvedla nobenega učinkovitega sistema preverjanja. Organi oblasti so trdili, da revizije izvajajo prek sistema EIS in na podlagi dokumentacije, ki jo morajo vse družbe predložiti vsako leto za obnovitev dovoljenj (informacije, ki se nanašajo na lokalno industrijsko dovoljenje, revidirani izkazi, podatki o proizvodnji in prodaji itd.). Pri tem pa se tisto, kar letno poročajo družbe, primerja s podatki, sporočenimi ob prvi prijavi, in ne z dejansko proizvodnjo. Dejansko ni bilo predloženih nobenih informacij, ki bi potrdile, da organi na kateri koli stopnji postopka vedo, kakšen je dejanski iztržek proizvodnega materiala za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki koristi ugodnosti te sheme.

(e)   Zaključek

| (178) | Ob upoštevanju navedenega se ta shema šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe, saj zagotavlja finančni prispevek v obliki opuščenega prihodka vlade, ki družbi prejemnici prinaša ugodnosti, saj ji daje možnost oprostitve uvoznih dajatev. S tem v zvezi je treba opozoriti, da se to ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil, saj ne izpolnjuje pravil iz Priloge I, zlasti točke (i), Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. Vlada ZAE je navedla, da v ZAE ni nobenih določb za pravila glede povračila dajatev. |
| --- | --- |

(178)

Ob upoštevanju navedenega se ta shema šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe, saj zagotavlja finančni prispevek v obliki opuščenega prihodka vlade, ki družbi prejemnici prinaša ugodnosti, saj ji daje možnost oprostitve uvoznih dajatev. S tem v zvezi je treba opozoriti, da se to ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil, saj ne izpolnjuje pravil iz Priloge I, zlasti točke (i), Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. Vlada ZAE je navedla, da v ZAE ni nobenih določb za pravila glede povračila dajatev.

| (179) | Poleg tega je shema specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe glede na to, da je dostop omejen na določene družbe in ni nobenih objektivnih meril za omejitev upravičenosti v skladu s členom 4(2)(b) osnovne uredbe. V zvezi s spletno vlogo so merila o upravičenosti organa, ki dodeljuje subvencije, za izbiro prejemnikov sheme mešanica nekaterih jasnih in objektivnih, čeprav diskriminatornih, meril (tj. dovoljenja se lahko dodelijo samo državljanom ZAE ali družbam z lokalnim kapitalskim deležem v višini najmanj 51 %, upravni odbor večinoma sestavljajo lokalni prebivalci, 25 % zaposlenih mora biti lokalnih prebivalcev) in nekaterih pogojev, ki niso jasno opredeljeni (tj. ustanavljanje na območjih, ki jih določi vlada, izpolnjevanje programa za industrijski razvoj države in dogovorov z arabskimi državami, izpolnjevanje potreb lokalne potrošnje, konkurenčnost in izvozna usmerjenost). Noben predpis ne pojasnjuje vloge Oddelka za industrijski razvoj, omenjenega samo v uporabniškem priročniku, ki ga je izdalo ministrstvo, ne pa tudi v zveznem zakonu, ki vzpostavlja shemo. |
| --- | --- |

(179)

Poleg tega je shema specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe glede na to, da je dostop omejen na določene družbe in ni nobenih objektivnih meril za omejitev upravičenosti v skladu s členom 4(2)(b) osnovne uredbe. V zvezi s spletno vlogo so merila o upravičenosti organa, ki dodeljuje subvencije, za izbiro prejemnikov sheme mešanica nekaterih jasnih in objektivnih, čeprav diskriminatornih, meril (tj. dovoljenja se lahko dodelijo samo državljanom ZAE ali družbam z lokalnim kapitalskim deležem v višini najmanj 51 %, upravni odbor večinoma sestavljajo lokalni prebivalci, 25 % zaposlenih mora biti lokalnih prebivalcev) in nekaterih pogojev, ki niso jasno opredeljeni (tj. ustanavljanje na območjih, ki jih določi vlada, izpolnjevanje programa za industrijski razvoj države in dogovorov z arabskimi državami, izpolnjevanje potreb lokalne potrošnje, konkurenčnost in izvozna usmerjenost). Noben predpis ne pojasnjuje vloge Oddelka za industrijski razvoj, omenjenega samo v uporabniškem priročniku, ki ga je izdalo ministrstvo, ne pa tudi v zveznem zakonu, ki vzpostavlja shemo.

| (180) | Poleg tega obstaja dokaz, da dodelitev subvencij ni samodejna. Zakonodaja, v skladu s katero deluje organ, ki dodeljuje subvencije, pooblašča ministra, da sprejme končno odločitev o dodelitvi industrijskega dovoljenja brez kakršnega koli dokazila, ki bi pokazalo, na kakšni podlagi so lahko vloge sprejete ali zavrnjene. Poleg tega imajo organi oblasti vedno diskrecijsko pravico pri odločanju o odobritvi oziroma zavrnitvi zahtevanih oprostitev dajatev. |
| --- | --- |

(180)

Poleg tega obstaja dokaz, da dodelitev subvencij ni samodejna. Zakonodaja, v skladu s katero deluje organ, ki dodeljuje subvencije, pooblašča ministra, da sprejme končno odločitev o dodelitvi industrijskega dovoljenja brez kakršnega koli dokazila, ki bi pokazalo, na kakšni podlagi so lahko vloge sprejete ali zavrnjene. Poleg tega imajo organi oblasti vedno diskrecijsko pravico pri odločanju o odobritvi oziroma zavrnitvi zahtevanih oprostitev dajatev.

| (181) | Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(181)

Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (182) | Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP, tj. skupne neplačane dajatve na uvoz surovin med OP. Znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupni prihodek družbe od prodaje izdelka med OP. |
| --- | --- |

(182)

Znesek subvencije, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena med OP, tj. skupne neplačane dajatve na uvoz surovin med OP. Znesek subvencije (števec) je bil dodeljen za skupni prihodek družbe od prodaje izdelka med OP.

| (183) | Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika je 5,02 %. |
| --- | --- |

(183)

Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika je 5,02 %.

II.   
  Območje proste trgovine („OPT“)

| (184) | Proizvajalec izvoznik je deloval v skladu z režimom območja proste trgovine Ras Al Khaimah od njegove ustanovitve do maja leta 2008 in koristil ugodnosti dajatev prostega uvoza investicijskega blaga. |
| --- | --- |

(184)

Proizvajalec izvoznik je deloval v skladu z režimom območja proste trgovine Ras Al Khaimah od njegove ustanovitve do maja leta 2008 in koristil ugodnosti dajatev prostega uvoza investicijskega blaga.

(a)   Pravna podlaga

| (185) | V ZAE ni nobene zvezne zakonodaje, ki bi urejala ustanavljanje in upravljanje OPT. Vsak emirat izda svojo lastno zakonodajo in pravila ter je odgovoren za nadzor ustreznega OPT s svojimi carinskimi službami. |
| --- | --- |

(185)

V ZAE ni nobene zvezne zakonodaje, ki bi urejala ustanavljanje in upravljanje OPT. Vsak emirat izda svojo lastno zakonodajo in pravila ter je odgovoren za nadzor ustreznega OPT s svojimi carinskimi službami.

(b)   Upravičenost

| (186) | Glede ustanovitve družbe v OPT Ras Al Khaimaha ne obstajajo nobena posebna pravila ali omejitve upravičenosti: v OPT se lahko ustanovi katero koli domačo družbo ali družbo, ki je v celoti v tuji lasti. |
| --- | --- |

(186)

Glede ustanovitve družbe v OPT Ras Al Khaimaha ne obstajajo nobena posebna pravila ali omejitve upravičenosti: v OPT se lahko ustanovi katero koli domačo družbo ali družbo, ki je v celoti v tuji lasti.

(c)   Praktično izvajanje

| (187) | Najpomembnejši ugodnosti, povezani z ustanovitvijo družbe v OPT, sta možnost dajatev prostega uvoza vseh izdelkov (surovin, osnovnega materiala, dodatnega materiala, vmesnih izdelkov, investicijskega blaga) in odločitev o delniški strukturi družbe brez predpogojev, ki jih določi država. Blago, proizvedeno v OPT, se glede izvora šteje kot s poreklom iz ZAE. Kljub temu pa je pri prehodu iz OPT na domači trg ZAE obravnavano kot tuje blago, tj. ko je dano v prosti promet, zanj veljajo uvozne dajatve. |
| --- | --- |

(187)

Najpomembnejši ugodnosti, povezani z ustanovitvijo družbe v OPT, sta možnost dajatev prostega uvoza vseh izdelkov (surovin, osnovnega materiala, dodatnega materiala, vmesnih izdelkov, investicijskega blaga) in odločitev o delniški strukturi družbe brez predpogojev, ki jih določi država. Blago, proizvedeno v OPT, se glede izvora šteje kot s poreklom iz ZAE. Kljub temu pa je pri prehodu iz OPT na domači trg ZAE obravnavano kot tuje blago, tj. ko je dano v prosti promet, zanj veljajo uvozne dajatve.

| (188) | Čeprav ima družba s sedežem v OPT pravico do dajatev prostega uvoza in izvoza, mora ob uvozu izpolniti carinsko deklaracijo pri ustrezni zvezni carini. Družba mora bančni garanciji pri uvozu priložiti deklaracijo. Uvoženo blago je carinjeno na podlagi izstopne/vstopne deklaracije. Ob prejemu blaga na kraju vstopa/uvoza v OPT zadevni organ carinskega območja pregleda prejeto blago in, če so pogoji izpolnjeni, potrdi izstopno/vstopno deklaracijo. Slednjo je treba pravilno podpisati na carinski kontrolni točki, ki je blago prejela, ter jo ponovno predložiti carinskemu organu pri uvozu/vstopu, da sprosti bančno garancijo. |
| --- | --- |

(188)

Čeprav ima družba s sedežem v OPT pravico do dajatev prostega uvoza in izvoza, mora ob uvozu izpolniti carinsko deklaracijo pri ustrezni zvezni carini. Družba mora bančni garanciji pri uvozu priložiti deklaracijo. Uvoženo blago je carinjeno na podlagi izstopne/vstopne deklaracije. Ob prejemu blaga na kraju vstopa/uvoza v OPT zadevni organ carinskega območja pregleda prejeto blago in, če so pogoji izpolnjeni, potrdi izstopno/vstopno deklaracijo. Slednjo je treba pravilno podpisati na carinski kontrolni točki, ki je blago prejela, ter jo ponovno predložiti carinskemu organu pri uvozu/vstopu, da sprosti bančno garancijo.

(d)   Ugotovitve preiskave

| (189) | Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da ni nobenih konkretnih, zakonskih in javno dostopnih meril, ki urejajo odločitev organa, ki dodeljuje subvencije, o tem, kdo je upravičen do ustanovitve družbe v OPT. Za ustanovitev družbe na tem območju je treba pri organu emirata Ras Al Khaimah vložiti vlogo, vendar pa ni na voljo nobenih smernic, ki bi pokazale, na kakšni podlagi je lahko zahtevek odobren ali zavrnjen. |
| --- | --- |

(189)

Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da ni nobenih konkretnih, zakonskih in javno dostopnih meril, ki urejajo odločitev organa, ki dodeljuje subvencije, o tem, kdo je upravičen do ustanovitve družbe v OPT. Za ustanovitev družbe na tem območju je treba pri organu emirata Ras Al Khaimah vložiti vlogo, vendar pa ni na voljo nobenih smernic, ki bi pokazale, na kakšni podlagi je lahko zahtevek odobren ali zavrnjen.

| (190) | Glede obstoja različnih OPT v ZAE je preiskava pokazala, da ni nobenih enotnih zakonskih meril, ki bi urejala ustanavljanje in upravljanje OPT v ZAE. Predložen ni bil noben dokaz, da vsa OPT v ZAE delujejo v istem zakonskem okviru in upoštevajo ista pravila delovanja. Izraženi so bili tudi resni pomisleki glede tega, ali je lahko upravičenost do ustanovitve družbe v OPT omejena na podlagi določenih vrst poslovne dejavnosti. Dejansko se na podlagi zagotovljenih informacij zdi, da so določena OPT v ZAE izrecno namenjena določenim vrstam poslovnih dejavnosti (npr. prosto območje za avtomobile v Dubaju, prosto območje za mednarodno medijsko produkcijo, cvetlični center Dubaj v prostem območju itd.). |
| --- | --- |

(190)

Glede obstoja različnih OPT v ZAE je preiskava pokazala, da ni nobenih enotnih zakonskih meril, ki bi urejala ustanavljanje in upravljanje OPT v ZAE. Predložen ni bil noben dokaz, da vsa OPT v ZAE delujejo v istem zakonskem okviru in upoštevajo ista pravila delovanja. Izraženi so bili tudi resni pomisleki glede tega, ali je lahko upravičenost do ustanovitve družbe v OPT omejena na podlagi določenih vrst poslovne dejavnosti. Dejansko se na podlagi zagotovljenih informacij zdi, da so določena OPT v ZAE izrecno namenjena določenim vrstam poslovnih dejavnosti (npr. prosto območje za avtomobile v Dubaju, prosto območje za mednarodno medijsko produkcijo, cvetlični center Dubaj v prostem območju itd.).

| (191) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je imel ugodnosti od dajatev prostega uvoza investicijskega blaga. |
| --- | --- |

(191)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik je imel ugodnosti od dajatev prostega uvoza investicijskega blaga.

(e)   Zaključek

| (192) | Ob upoštevanju navedenega je treba shemo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe šteti za subvencijo, saj zagotavlja finančni prispevek v obliki opuščenega prihodka vlade in družbi prejemnici prinaša ugodnosti. |
| --- | --- |

(192)

Ob upoštevanju navedenega je treba shemo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe šteti za subvencijo, saj zagotavlja finančni prispevek v obliki opuščenega prihodka vlade in družbi prejemnici prinaša ugodnosti.

| (193) | Poleg tega je shema specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, saj so te ugodnosti na voljo samo družbam v OPT, torej je dostop do subvencije omejen na družbe na določenih lokacijah, ki delujejo pod režimom OPT. Nadalje je preiskava pokazala, da je zagotavljanje statusa OPT v ZAE diskrecijsko in ne sledi nevtralnim oziroma objektivnim merilom, kakor je določeno v členu 4(2)(b). Ker ni zvezne zakonodaje, ki bi urejala ustanavljanje in upravljanje OPT v ZAE, vsak organ za dodeljevanje subvencij v sedmih emiratih, ki sestavljajo ZAE, zagotavlja dostop do OPT v skladu z lastnimi pravili. Ker v emiratu Ras Al Khaimah ni na voljo nobene zakonodaje ali smernic, ustrezen organ na diskrecijski podlagi odloči, katera družba je upravičena do vstopa v OPT. |
| --- | --- |

(193)

Poleg tega je shema specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, saj so te ugodnosti na voljo samo družbam v OPT, torej je dostop do subvencije omejen na družbe na določenih lokacijah, ki delujejo pod režimom OPT. Nadalje je preiskava pokazala, da je zagotavljanje statusa OPT v ZAE diskrecijsko in ne sledi nevtralnim oziroma objektivnim merilom, kakor je določeno v členu 4(2)(b). Ker ni zvezne zakonodaje, ki bi urejala ustanavljanje in upravljanje OPT v ZAE, vsak organ za dodeljevanje subvencij v sedmih emiratih, ki sestavljajo ZAE, zagotavlja dostop do OPT v skladu z lastnimi pravili. Ker v emiratu Ras Al Khaimah ni na voljo nobene zakonodaje ali smernic, ustrezen organ na diskrecijski podlagi odloči, katera družba je upravičena do vstopa v OPT.

| (194) | Poleg tega se ugodnost od neplačanih dajatev na uvoženo investicijsko blago ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev, saj se nanaša na investicijsko blago, ki se ne uporablja v proizvodnem postopku in zato ni vključeno v področje dovoljenih sistemov povračil dajatev iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi. |
| --- | --- |

(194)

Poleg tega se ugodnost od neplačanih dajatev na uvoženo investicijsko blago ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev, saj se nanaša na investicijsko blago, ki se ne uporablja v proizvodnem postopku in zato ni vključeno v področje dovoljenih sistemov povračil dajatev iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi.

| (195) | Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(195)

Ob upoštevanju navedenega se lahko za to subvencijo izvedejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (196) | Glede na to, da je družba v OPT delovala od ustanovitve do maja 2008, vendar se je proizvodnja PET pričela septembra 2007, proizvodnja družbe pa je s predhodnim industrijskim dovoljenjem iz zveznega zakona št. 1 iz leta 1979 potekala od januarja 2008, je treba subvencijo, ki jo je družba koristila med OP, šteti samo za dajatev oproščen uvoz investicijskega blaga. |
| --- | --- |

(196)

Glede na to, da je družba v OPT delovala od ustanovitve do maja 2008, vendar se je proizvodnja PET pričela septembra 2007, proizvodnja družbe pa je s predhodnim industrijskim dovoljenjem iz zveznega zakona št. 1 iz leta 1979 potekala od januarja 2008, je treba subvencijo, ki jo je družba koristila med OP, šteti samo za dajatev oproščen uvoz investicijskega blaga.

| (197) | V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je bil znesek subvencije izračunan na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju petnajstih let, kar odraža najkrajše obdobje amortizacije, ugotovljeno v vseh treh državah, vključenih v preiskavo v zvezi z zadevno industrijo. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je komercialna obrestna mera v ZAE v OP štela kot primerna. |
| --- | --- |

(197)

V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je bil znesek subvencije izračunan na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju petnajstih let, kar odraža najkrajše obdobje amortizacije, ugotovljeno v vseh treh državah, vključenih v preiskavo v zvezi z zadevno industrijo. V skladu z uveljavljeno prakso je bil tako dobljen znesek, ki se nanaša na OP, popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi celotna vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je komercialna obrestna mera v ZAE v OP štela kot primerna.

| (198) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od prodaje v OP, ker dodelitev ugodnosti ni pogojena z opravljenim izvozom. |
| --- | --- |

(198)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za skupni prihodek od prodaje v OP, ker dodelitev ugodnosti ni pogojena z opravljenim izvozom.

| (199) | Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,11 %. |
| --- | --- |

(199)

Stopnja subvencije za to shemo med OP za proizvajalca izvoznika znaša 0,11 %.

3.3.2.   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (200) | Začasna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika Združenih arabskih emiratov znaša 5,13 %. |
| --- | --- |

(200)

Začasna višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika Združenih arabskih emiratov znaša 5,13 %.

4.   ŠKODA

4.1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (201) | Med OP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo 17 proizvajalcev. Za njihovo proizvodnjo se zato šteje, da pomeni celotno proizvodnjo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(201)

Med OP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo 17 proizvajalcev. Za njihovo proizvodnjo se zato šteje, da pomeni celotno proizvodnjo Unije v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

| (202) | Od teh 17 proizvajalcev jih je 12 sodelovalo v preiskavi. Ugotovljeno je bilo, da teh 12 proizvajalcev pomeni večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, v tem primeru več kot 80 %. Teh 12 sodelujočih proizvajalcev zato pomeni industrijo Unije v skladu s členom 9(1) in členom 10(6) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Preostali proizvajalci Unije bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „drugi proizvajalci Unije“. Drugi proizvajalci unije pritožbe niso dejavno podprli ali ji nasprotovali. |
| --- | --- |

(202)

Od teh 17 proizvajalcev jih je 12 sodelovalo v preiskavi. Ugotovljeno je bilo, da teh 12 proizvajalcev pomeni večji delež celotne proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti, v tem primeru več kot 80 %. Teh 12 sodelujočih proizvajalcev zato pomeni industrijo Unije v skladu s členom 9(1) in členom 10(6) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. Preostali proizvajalci Unije bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „drugi proizvajalci Unije“. Drugi proizvajalci unije pritožbe niso dejavno podprli ali ji nasprotovali.

| (203) | Treba je opozoriti, da je za trg EU za PET značilno sorazmerno veliko število proizvajalcev, ki običajno pripadajo večjim skupinam s sedežem zunaj EU. Trg je v postopku konsolidacije s številnimi nedavnimi prevzemi in zaprtji. Od leta 2009 so se na primer zaprli proizvodni obrati PET Tergal Fibers (Francija), Invista (Nemčija) in Artenius (Združeno kraljestvo), medtem ko je Indorama prevzela nekdanje obrate družbe Eastman v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(203)

Treba je opozoriti, da je za trg EU za PET značilno sorazmerno veliko število proizvajalcev, ki običajno pripadajo večjim skupinam s sedežem zunaj EU. Trg je v postopku konsolidacije s številnimi nedavnimi prevzemi in zaprtji. Od leta 2009 so se na primer zaprli proizvodni obrati PET Tergal Fibers (Francija), Invista (Nemčija) in Artenius (Združeno kraljestvo), medtem ko je Indorama prevzela nekdanje obrate družbe Eastman v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem.

| (204) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi (8), je bil izbran vzorec petih posameznih proizvajalcev, ki pomenijo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije. Ena družba ni mogla predložiti vseh zahtevanih podatkov, zato je bilo treba vzorec zmanjšati na štiri proizvajalce, ki pomenijo 47 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(204)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi (8), je bil izbran vzorec petih posameznih proizvajalcev, ki pomenijo 65 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije. Ena družba ni mogla predložiti vseh zahtevanih podatkov, zato je bilo treba vzorec zmanjšati na štiri proizvajalce, ki pomenijo 47 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev.

4.2.   Potrošnja Unije

| (205) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in podatkov o obsegu uvoza na trg EU, ki jih je pridobil EUROSTAT, podatki v zvezi z drugimi proizvajalci Unije pa so temeljili na pritožbi. |
| --- | --- |

(205)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in podatkov o obsegu uvoza na trg EU, ki jih je pridobil EUROSTAT, podatki v zvezi z drugimi proizvajalci Unije pa so temeljili na pritožbi.

| (206) | V Uniji se je potrošnja izdelka, ki je predmet preiskave, med letom 2006 in OP povečala za 11 %. Natančneje, očitno povpraševanje se je leta 2007 povečalo za 8 %, rahlo zmanjšalo v letih 2007 in 2008 (za 2 odstotni točki) in povečalo za nadaljnjih 5 odstotnih točk med letom 2008 in OP.

  Preglednica 1 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja v EU (v tonah) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Vir: odgovori na vprašalnik, podatki Eurostata in pritožba. |

(206)

V Uniji se je potrošnja izdelka, ki je predmet preiskave, med letom 2006 in OP povečala za 11 %. Natančneje, očitno povpraševanje se je leta 2007 povečalo za 8 %, rahlo zmanjšalo v letih 2007 in 2008 (za 2 odstotni točki) in povečalo za nadaljnjih 5 odstotnih točk med letom 2008 in OP.

Preglednica 1

2006

2007

2008

OP

Skupna potrošnja v EU (v tonah)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indeks (2006 = 100)

100

108

106

111

Vir: odgovori na vprašalnik, podatki Eurostata in pritožba.

4.3.   Uvoz iz zadevnih držav

(a)   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (207) | Komisija je preučila, ali naj se uvoz PET s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov oceni kumulativno v skladu s členom 8(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(207)

Komisija je preučila, ali naj se uvoz PET s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov oceni kumulativno v skladu s členom 8(3) osnovne uredbe.

| (208) | Glede učinkov uvoza s poreklom iz ZAE, Irana in Pakistana je preiskava pokazala, da so bile stopnje subvencije nad pragom de minimis, kakor je opredeljen v členu 14(5) osnovne uredbe, in da količina subvencioniranega uvoza iz teh držav ni bila zanemarljiva v smislu člena 10(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(208)

Glede učinkov uvoza s poreklom iz ZAE, Irana in Pakistana je preiskava pokazala, da so bile stopnje subvencije nad pragom de minimis, kakor je opredeljen v členu 14(5) osnovne uredbe, in da količina subvencioniranega uvoza iz teh držav ni bila zanemarljiva v smislu člena 10(9) osnovne uredbe.

| (209) | V zvezi s konkurenčnimi pogoji med uvozom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov in podobnim izdelkom je preiskava pokazala, da proizvajalci iz teh držav uporabljajo iste prodajne kanale in prodajajo podobnim kategorijam strank. Poleg tega je preiskava pokazala, da je uvoz iz vseh teh držav v obravnavanem obdobju naraščal. |
| --- | --- |

(209)

V zvezi s konkurenčnimi pogoji med uvozom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov in podobnim izdelkom je preiskava pokazala, da proizvajalci iz teh držav uporabljajo iste prodajne kanale in prodajajo podobnim kategorijam strank. Poleg tega je preiskava pokazala, da je uvoz iz vseh teh držav v obravnavanem obdobju naraščal.

| (210) | Glede na navedeno se začasno sklene, da so izpolnjena vsa merila iz člena 8(3) osnovne uredbe in da je treba uvoz iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov preučiti kumulativno. |
| --- | --- |

(210)

Glede na navedeno se začasno sklene, da so izpolnjena vsa merila iz člena 8(3) osnovne uredbe in da je treba uvoz iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov preučiti kumulativno.

(b)   Obseg zadevnega uvoza

| (211) | Obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka v EU se je med letom 2006 in OP povečal za več kot petkrat in v OP dosegel 304 202 ton. Natančneje, uvoz iz zadevnih držav se je v letih 2006 in 2007 povečal za 20 %, nato se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 nadalje povečal za 270 odstotnih točk, čemur je sledilo ponovno povečanje za 154 odstotnih točk med letom 2008 in OP.

  Preglednica 2 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg subvencioniranega uvoza (v tonah) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Tržni delež subvencioniranega uvoza | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Vir: Eurostat. |

(211)

Obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka v EU se je med letom 2006 in OP povečal za več kot petkrat in v OP dosegel 304 202 ton. Natančneje, uvoz iz zadevnih držav se je v letih 2006 in 2007 povečal za 20 %, nato se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 nadalje povečal za 270 odstotnih točk, čemur je sledilo ponovno povečanje za 154 odstotnih točk med letom 2008 in OP.

Preglednica 2

2006

2007

2008

OP

Obseg subvencioniranega uvoza (v tonah)

55 939

67 067

218 248

304 202

Indeks (2006 = 100)

100

120

390

544

Tržni delež subvencioniranega uvoza

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Vir: Eurostat.

(c)   Tržni delež zadevnega uvoza

| (212) | Tržni delež subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav je v letu 2006 znašal 2,1 % in se je v obravnavanem obdobju enakomerno povečal za 8 odstotnih točk. Natančneje, v letih 2006 in 2007 se je povečal za 0,2 odstotne točke, v letih 2007 in 2008 za nadaljnje 5,3 odstotne točke, med letom 2008 in OP pa za 2,6 odstotne točke. V OP je tržni delež subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav znašal 10,2 %. |
| --- | --- |

(212)

Tržni delež subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav je v letu 2006 znašal 2,1 % in se je v obravnavanem obdobju enakomerno povečal za 8 odstotnih točk. Natančneje, v letih 2006 in 2007 se je povečal za 0,2 odstotne točke, v letih 2007 in 2008 za nadaljnje 5,3 odstotne točke, med letom 2008 in OP pa za 2,6 odstotne točke. V OP je tržni delež subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav znašal 10,2 %.

| (213) | Ugotovljeno je bilo, da so ZAE vstopili na trg šele leta 2007, vendar so hitro uspeli pridobiti znaten tržni delež. |
| --- | --- |

(213)

Ugotovljeno je bilo, da so ZAE vstopili na trg šele leta 2007, vendar so hitro uspeli pridobiti znaten tržni delež.

(d)   Cene

(i)   Razvoj cen

| (214) | Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 14 % z največjim upadom med letom 2008 in OP. Natančneje, povprečna cena se je leta 2007 znižala za 1 % in leta 2008 ostala blizu te ravni, nato pa je v OP padla za nadaljnjih 13 odstotnih točk.

  Preglednica 3 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena uvoza (EUR/tono) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Vir: Eurostat. |

(214)

Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 14 % z največjim upadom med letom 2008 in OP. Natančneje, povprečna cena se je leta 2007 znižala za 1 % in leta 2008 ostala blizu te ravni, nato pa je v OP padla za nadaljnjih 13 odstotnih točk.

Preglednica 3

2006

2007

2008

OP

Cena uvoza (EUR/tono)

1 030

1 023

1 015

882

Indeks (2006 = 100)

100

99

99

86

Vir: Eurostat.

(ii)   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (215) | Ob upoštevanju dejstva, da so za vse cene in stroške zadevnega izdelka veljala znatna nihanja v OP, so bile prodajne cene in stroški zbrani po četrtletjih, izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen pa so bili izvedeni vsake četrt leta. |
| --- | --- |

(215)

Ob upoštevanju dejstva, da so za vse cene in stroške zadevnega izdelka veljala znatna nihanja v OP, so bile prodajne cene in stroški zbrani po četrtletjih, izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen pa so bili izvedeni vsake četrt leta.

| (216) | Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz zadevnih držav prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu in razlike v ravni trgovine. |
| --- | --- |

(216)

Za analizo nelojalnega nižanja prodajnih cen so se tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz zadevnih držav prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu in razlike v ravni trgovine.

| (217) | Primerjava je pokazala, da je v OP subvencioniran uvoz s poreklom iz ZAE, prodan v Uniji, nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 3,9 %. Subvencioniran uvoz s poreklom iz Irana, prodan v Uniji, je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 3,2 %. Subvencioniran uvoz s poreklom iz Pakistana, prodan v Uniji, je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 1,4 %. Med OP tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za zadevne države znašala 3,2 %. |
| --- | --- |

(217)

Primerjava je pokazala, da je v OP subvencioniran uvoz s poreklom iz ZAE, prodan v Uniji, nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 3,9 %. Subvencioniran uvoz s poreklom iz Irana, prodan v Uniji, je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 3,2 %. Subvencioniran uvoz s poreklom iz Pakistana, prodan v Uniji, je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije za 1,4 %. Med OP tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen za zadevne države znašala 3,2 %.

4.4.   Položaj industrije Unije

| (218) | V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(218)

V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (219) | Kakor je pojasnjeno zgoraj, je bilo treba zaradi velikega števila proizvajalcev Unije uporabiti vzorčenje. Za analizo škode so bili vzpostavljeni kazalniki škode na naslednjih dveh ravneh:






  — | makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečna cena na enoto, višina stopenj dampinga in okrevanje po učinkih preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije na podlagi informacij sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa je bila uporabljena ocena na podlagi podatkov iz pritožbe, |
| --- | --- | --- |

(219)

Kakor je pojasnjeno zgoraj, je bilo treba zaradi velikega števila proizvajalcev Unije uporabiti vzorčenje. Za analizo škode so bili vzpostavljeni kazalniki škode na naslednjih dveh ravneh:

—

makroekonomski elementi (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, povprečna cena na enoto, višina stopenj dampinga in okrevanje po učinkih preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije na podlagi informacij sodelujočih proizvajalcev, za druge proizvajalce Unije pa je bila uporabljena ocena na podlagi podatkov iz pritožbe,

| — | analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala in naložbe) je bila izvedena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij. |
| --- | --- |

—

analiza mikroekonomskih elementov (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala in naložbe) je bila izvedena za vzorčene proizvajalce Unije na podlagi njihovih informacij.

4.4.1.   Makroekonomski elementi

(a)   Proizvodnja

| (220) | Proizvodnja Unije se je med letom 2006 in OP zmanjšala za 4 %. Natančneje, leta 2007 se je zvišala za 5 % na približno 2 570 000 ton, močno zmanjšala za 10 odstotnih točk leta 2008 v primerjavi z letom 2007 in rahlo povečala za 1 odstotno točko med letom 2008 in OP, ko je dosegla približno 2 300 000 ton.

  Preglednica 4 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba. |

(220)

Proizvodnja Unije se je med letom 2006 in OP zmanjšala za 4 %. Natančneje, leta 2007 se je zvišala za 5 % na približno 2 570 000 ton, močno zmanjšala za 10 odstotnih točk leta 2008 v primerjavi z letom 2007 in rahlo povečala za 1 odstotno točko med letom 2008 in OP, ko je dosegla približno 2 300 000 ton.

Preglednica 4

2006

2007

2008

OP

Proizvodnja (v tonah)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indeks (2006 = 100)

100

105

95

96

Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba.

(b)   Proizvodna zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti

| (221) | Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. Natančneje, leta 2007 se je povečala za 1 %, leta 2008 za dodatnih 5 odstotnih točk in nato še za 9 odstotnih točk v OP.

  Preglednica 5 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba. |

(221)

Proizvodna zmogljivost proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 %. Natančneje, leta 2007 se je povečala za 1 %, leta 2008 za dodatnih 5 odstotnih točk in nato še za 9 odstotnih točk v OP.

Preglednica 5

2006

2007

2008

OP

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indeks (2006 = 100)

100

101

106

115

Izkoriščenost zmogljivosti

83 %

87 %

75 %

69 %

Indeks (2006 = 100)

100

105

90

84

Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba.

| (222) | Izkoriščenost zmogljivosti je bila leta 2006 83-odstotna, leta 2007 se je povečala na 87 %, pozneje zmanjšala na 75 % leta 2008 in med OP padla na samo 69 %. Upadanje stopnje izkoriščenosti v letu 2008 in OP odraža zmanjšano proizvodnjo in povečano proizvodno zmogljivost v tem obdobju. |
| --- | --- |

(222)

Izkoriščenost zmogljivosti je bila leta 2006 83-odstotna, leta 2007 se je povečala na 87 %, pozneje zmanjšala na 75 % leta 2008 in med OP padla na samo 69 %. Upadanje stopnje izkoriščenosti v letu 2008 in OP odraža zmanjšano proizvodnjo in povečano proizvodno zmogljivost v tem obdobju.

(c)   Obseg prodaje

| (223) | Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu EU se je v obravnavanem obdobju le malo zmanjšal. Prodaja se je leta 2007 povečala za 5 %, naslednje leto se je zmanjšala malo pod raven iz leta 2006, v OP pa je bila za 3 % manjša kot v letu 2006 in je znašala približno 2 100 000 ton. Glede na omejen obseg zalog razvoj prodaje natančno odraža razvoj proizvodnje.

  Preglednica 6 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja v EU (v tonah) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba. |

(223)

Obseg prodaje proizvajalcev Unije nepovezanim strankam na trgu EU se je v obravnavanem obdobju le malo zmanjšal. Prodaja se je leta 2007 povečala za 5 %, naslednje leto se je zmanjšala malo pod raven iz leta 2006, v OP pa je bila za 3 % manjša kot v letu 2006 in je znašala približno 2 100 000 ton. Glede na omejen obseg zalog razvoj prodaje natančno odraža razvoj proizvodnje.

Preglednica 6

2006

2007

2008

OP

Prodaja v EU (v tonah)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indeks (2006 = 100)

100

105

99

97

Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba.

(d)   Tržni delež

| (224) | Industrija Unije je v obravnavanem obdobju izgubila 10 odstotnih točk tržnega deleža, ki se je s 85 % leta 2006 zmanjšal na 75 % v OP. Ta izguba tržnega deleža odraža dejstvo, da je prodaja industrije Unije kljub povečani potrošnji v obravnavanem obdobju padla za 3 %. Ugotovljeno je bilo, da je ta trend upadanja enak tudi za vzorčene proizvajalce Unije.

  Preglednica 7 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež proizvajalcev Unije | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Vir: odgovori na vprašalnik, pritožba in Eurostat. |

(224)

Industrija Unije je v obravnavanem obdobju izgubila 10 odstotnih točk tržnega deleža, ki se je s 85 % leta 2006 zmanjšal na 75 % v OP. Ta izguba tržnega deleža odraža dejstvo, da je prodaja industrije Unije kljub povečani potrošnji v obravnavanem obdobju padla za 3 %. Ugotovljeno je bilo, da je ta trend upadanja enak tudi za vzorčene proizvajalce Unije.

Preglednica 7

2006

2007

2008

OP

Tržni delež proizvajalcev Unije

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indeks (2006 = 100)

100

98

94

88

Vir: odgovori na vprašalnik, pritožba in Eurostat.

(e)   Rast

| (225) | Med letom 2006 in OP, ko se je potrošnja Unije povečala za 11 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu EU zmanjšal za 3 %, tržni delež proizvajalcev Unije pa za 10 odstotnih točk. Po drugi strani se je tržni delež subvencioniranega uvoza v enakem obdobju povečal z 2,1 % na 10,2 %. Zato se sklene, da industrija Unije ni imela koristi od rasti na trgu. |
| --- | --- |

(225)

Med letom 2006 in OP, ko se je potrošnja Unije povečala za 11 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu EU zmanjšal za 3 %, tržni delež proizvajalcev Unije pa za 10 odstotnih točk. Po drugi strani se je tržni delež subvencioniranega uvoza v enakem obdobju povečal z 2,1 % na 10,2 %. Zato se sklene, da industrija Unije ni imela koristi od rasti na trgu.

(f)   Zaposlovanje

| (226) | Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije med letom 2006 in OP kaže znižanje za 15 %. Natančneje, število zaposlenih se je bistveno zmanjšalo z 2 400 leta 2006 na 2 100 leta 2007 oziroma za 13 % in ostalo blizu te ravni v letu 2008 in OP. Padec v letu 2007 odraža prizadevanja za prestrukturiranje številnih proizvajalcev EU.

  Preglednica 8 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost (osebe) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba. |

(226)

Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije med letom 2006 in OP kaže znižanje za 15 %. Natančneje, število zaposlenih se je bistveno zmanjšalo z 2 400 leta 2006 na 2 100 leta 2007 oziroma za 13 % in ostalo blizu te ravni v letu 2008 in OP. Padec v letu 2007 odraža prizadevanja za prestrukturiranje številnih proizvajalcev EU.

Preglednica 8

2006

2007

2008

OP

Zaposlenost (osebe)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indeks (2006 = 100)

100

87

85

85

Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba.

(g)   Produktivnost

| (227) | Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene z donosom (v tonah) na zaposlenega na leto, se je med obravnavanim obdobjem povečala za 12 %. To odraža dejstvo, da se je proizvodnja manjšala počasneje kot raven zaposlovanja in je pokazatelj povečane učinkovitosti proizvajalcev Unije. To je še zlasti očitno v letu 2007, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je raven zaposlovanja zmanjšala, produktivnost pa je bila za 21 % višja kot v letu 2006.

  Preglednica 9 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (v tonah na zaposlenega) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba. |

(227)

Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene z donosom (v tonah) na zaposlenega na leto, se je med obravnavanim obdobjem povečala za 12 %. To odraža dejstvo, da se je proizvodnja manjšala počasneje kot raven zaposlovanja in je pokazatelj povečane učinkovitosti proizvajalcev Unije. To je še zlasti očitno v letu 2007, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je raven zaposlovanja zmanjšala, produktivnost pa je bila za 21 % višja kot v letu 2006.

Preglednica 9

2006

2007

2008

OP

Produktivnost (v tonah na zaposlenega)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indeks (2006 = 100)

100

121

112

112

Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba.

(h)   Dejavniki vpliva na prodajne cene

| (228) | Povprečne letne prodajne cene proizvajalcev Unije na trgu EU za nepovezane stranke so med letoma 2006 in 2008 ostale stabilne pri približno 1 100 EUR za tono. V OP se je povprečna letna prodajna cena znižala za 12 % in dosegla 977 EUR za tono. Povprečna letna prodajna cena ne odraža mesečnih ali celo dnevnih nihanj cen PET na evropskem (in svetovnem) trgu, vendar se šteje za zadosten pokazatelj trenda med obravnavanim obdobjem. Prodajne cene PET običajno sledijo cenovnim trendom glavnih surovin (večinoma prečiščene tereftalne kisline in monoetilenglikola), saj pomenijo do 80 % celotnega stroška PET.

  Preglednica 10 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto na trgu EU (EUR/tono) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba. |

(228)

Povprečne letne prodajne cene proizvajalcev Unije na trgu EU za nepovezane stranke so med letoma 2006 in 2008 ostale stabilne pri približno 1 100 EUR za tono. V OP se je povprečna letna prodajna cena znižala za 12 % in dosegla 977 EUR za tono. Povprečna letna prodajna cena ne odraža mesečnih ali celo dnevnih nihanj cen PET na evropskem (in svetovnem) trgu, vendar se šteje za zadosten pokazatelj trenda med obravnavanim obdobjem. Prodajne cene PET običajno sledijo cenovnim trendom glavnih surovin (večinoma prečiščene tereftalne kisline in monoetilenglikola), saj pomenijo do 80 % celotnega stroška PET.

Preglednica 10

2006

2007

2008

OP

Cena na enoto na trgu EU (EUR/tono)

1 110

1 105

1 111

977

Indeks (2006 = 100)

100

100

100

88

Vir: odgovori na vprašalnik in pritožba.

| (229) | Kakor je navedeno, so bile prodajne cene industrije Unije nelojalno znižane zaradi subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(229)

Kakor je navedeno, so bile prodajne cene industrije Unije nelojalno znižane zaradi subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav.

(i)   Višina stopnje subvencije, okrevanje po preteklem dampingu in subvencioniranje

| (230) | Učinek dejanskih stopenj subvencije na industrijo Unije se glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz zadevnih držav ne more šteti kot zanemarljiv. Spomniti je treba, da od leta 2000 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz PET iz Indije, Indonezije, Republike Koreje, Malezije, Tajvana in Tajske ter od leta 2004 Ljudske republike Kitajske. Za uvoz iz Indije veljajo izravnalni ukrepi od leta 2000. Glede na to, da je v obdobju, na katerega se nanaša ta preiskava, industrija Unije izgubila tržni delež in povečala izgube, ni mogoče ugotoviti okrevanja po preteklem dampingu in subvencioniranju, zato velja, da proizvodnja Unije ostaja občutljiva na škodljiv učinek subvencioniranega uvoza na trg Unije. |
| --- | --- |

(230)

Učinek dejanskih stopenj subvencije na industrijo Unije se glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz zadevnih držav ne more šteti kot zanemarljiv. Spomniti je treba, da od leta 2000 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz PET iz Indije, Indonezije, Republike Koreje, Malezije, Tajvana in Tajske ter od leta 2004 Ljudske republike Kitajske. Za uvoz iz Indije veljajo izravnalni ukrepi od leta 2000. Glede na to, da je v obdobju, na katerega se nanaša ta preiskava, industrija Unije izgubila tržni delež in povečala izgube, ni mogoče ugotoviti okrevanja po preteklem dampingu in subvencioniranju, zato velja, da proizvodnja Unije ostaja občutljiva na škodljiv učinek subvencioniranega uvoza na trg Unije.

4.4.2.   Mikroekonomski elementi

(a)   Zaloge

| (231) | Stopnja končnih zalog vzorčenih proizvajalcev se je med letom 2006 in OP znižala za 22 %. Ugotovljeno je bilo, da zaloge pomenijo manj kot 5 % letne proizvodnje, zato je relevantnost tega kazalnika v analizi škode omejena.

  Preglednica 11











  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Vir: odgovori na vprašalnik. |

(231)

Stopnja končnih zalog vzorčenih proizvajalcev se je med letom 2006 in OP znižala za 22 %. Ugotovljeno je bilo, da zaloge pomenijo manj kot 5 % letne proizvodnje, zato je relevantnost tega kazalnika v analizi škode omejena.

Preglednica 11

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Končne zaloge (v tonah)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indeks (2006 = 100)

100

94

77

78

Vir: odgovori na vprašalnik.

(b)   Plače

| (232) | Letni stroški dela so se v letih 2006 in 2007 zvišali za 11 %, nato so se leta 2008 znižali za 2 odstotni točki v primerjavi z letom 2007 in za nadaljnjih 9 odstotnih točk med OP v primerjavi z letom 2008, ko so dosegli enako raven kot v letu 2006. Na splošno so stroški dela ostali stabilni.

  Preglednica 12











  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Letni stroški dela (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Vir: odgovori na vprašalnik. |

(232)

Letni stroški dela so se v letih 2006 in 2007 zvišali za 11 %, nato so se leta 2008 znižali za 2 odstotni točki v primerjavi z letom 2007 in za nadaljnjih 9 odstotnih točk med OP v primerjavi z letom 2008, ko so dosegli enako raven kot v letu 2006. Na splošno so stroški dela ostali stabilni.

Preglednica 12

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Letni stroški dela (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indeks (2006 = 100)

100

111

109

100

Vir: odgovori na vprašalnik.

(c)   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (233) | Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev na trgu EU nepovezanim strankam, izražena kot odstotek neto prodaje, je v obravnavanem obdobju ostala negativna in se je celo zmanjšala s – 6,9 % na – 7,5 %. Natančneje, položaj v zvezi z dobičkonosnostjo vzorčenih proizvajalcev se je izboljšal leta 2007, ko je neto izguba znašala samo – 1,5 % neto prodaje, vendar se je v letu 2008 izguba močno povečala na – 9,3 %. Položaj se je nekoliko izboljšal med OP.

  Preglednica 13










  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost EU (% neto prodaje) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indeks (2006 = – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Donosnost naložb (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indeks (2006 = – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Vir: odgovori na vprašalnike. |

(233)

Dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka vzorčenih proizvajalcev na trgu EU nepovezanim strankam, izražena kot odstotek neto prodaje, je v obravnavanem obdobju ostala negativna in se je celo zmanjšala s – 6,9 % na – 7,5 %. Natančneje, položaj v zvezi z dobičkonosnostjo vzorčenih proizvajalcev se je izboljšal leta 2007, ko je neto izguba znašala samo – 1,5 % neto prodaje, vendar se je v letu 2008 izguba močno povečala na – 9,3 %. Položaj se je nekoliko izboljšal med OP.

Preglednica 13

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Dobičkonosnost EU (% neto prodaje)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indeks (2006 = – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

Donosnost naložb (dobiček v % čiste knjigovodske vrednosti naložb)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indeks (2006 = – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Vir: odgovori na vprašalnike.

| (234) | Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti. Z – 9,6 % v letu 2006 se je povečala na – 3,1 % v letu 2007. Leta 2008 se je zmanjšala na – 16,8 % in se med OP ponovno povečala na – 12,3 %. Na splošno je donosnost naložb ostala negativna in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2,7 odstotne točke. |
| --- | --- |

(234)

Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila trendu dobičkonosnosti. Z – 9,6 % v letu 2006 se je povečala na – 3,1 % v letu 2007. Leta 2008 se je zmanjšala na – 16,8 % in se med OP ponovno povečala na – 12,3 %. Na splošno je donosnost naložb ostala negativna in se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2,7 odstotne točke.

(d)   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (235) | Neto denarni tok iz poslovanja je bil v letu 2006 negativen in je znašal 18,5 milijona EUR. Leta 2007, ko je z 19,5 milijona EUR postal pozitiven, se je bistveno izboljšal, vendar se je leta 2008 močno poslabšal (– 42 milijonov EUR), preden je dosegel negativnih – 11 milijonov EUR med OP. Na splošno se je v obravnavanem obdobju denarni tok izboljšal, čeprav je ostal negativen. |
| --- | --- |

(235)

Neto denarni tok iz poslovanja je bil v letu 2006 negativen in je znašal 18,5 milijona EUR. Leta 2007, ko je z 19,5 milijona EUR postal pozitiven, se je bistveno izboljšal, vendar se je leta 2008 močno poslabšal (– 42 milijonov EUR), preden je dosegel negativnih – 11 milijonov EUR med OP. Na splošno se je v obravnavanem obdobju denarni tok izboljšal, čeprav je ostal negativen.

| (236) | Zlasti zaradi dejstva, da so nekateri proizvajalci del večjih skupin, ni bilo nobenih pokazateljev, da ima industrija Unije težave pri zbiranju kapitala.

  Preglednica 14










  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indeks (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Vir: odgovori na vprašalnik. |

(236)

Zlasti zaradi dejstva, da so nekateri proizvajalci del večjih skupin, ni bilo nobenih pokazateljev, da ima industrija Unije težave pri zbiranju kapitala.

Preglednica 14

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Denarni tok (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indeks (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Vir: odgovori na vprašalnik.

(e)   Naložbe

| (237) | Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se v letih 2006 in 2007 zmanjšale za 34 %, v letih 2007 in 2008 za dodatnih 59 odstotnih točk, v OP pa so se v primerjavi z letom 2008 le malo zmanjšale. Naložbe v obravnavanem obdobju so se na splošno zmanjšale za približno 96 %. Ta velik padec pri naložbah se lahko delno pojasni z dejstvom, da so bile v letih 2006 in 2007 pridobljene nove proizvodne linije z namenom povečanja zmogljivosti.

  Preglednica 15










  Vzorec | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto naložbe (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Vir: odgovori na vprašalnik. |

(237)

Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so se v letih 2006 in 2007 zmanjšale za 34 %, v letih 2007 in 2008 za dodatnih 59 odstotnih točk, v OP pa so se v primerjavi z letom 2008 le malo zmanjšale. Naložbe v obravnavanem obdobju so se na splošno zmanjšale za približno 96 %. Ta velik padec pri naložbah se lahko delno pojasni z dejstvom, da so bile v letih 2006 in 2007 pridobljene nove proizvodne linije z namenom povečanja zmogljivosti.

Preglednica 15

Vzorec

2006

2007

2008

OP

Neto naložbe (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indeks (2006 = 100)

100

66

7

4

Vir: odgovori na vprašalnik.

4.5.   Sklepna ugotovitev o škodi

| (238) | Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da so proizvajalci Unije med obravnavanim obdobjem zmanjšali proizvodnjo in prodajo. Čeprav opaženo zmanjšanje ni bilo tako dramatično, ga je treba obravnavati glede na povečano povpraševanje med letom 2006 in OP, kar je povzročilo padec tržnega deleža proizvajalcev Unije za 10 odstotnih točk na 75 %. |
| --- | --- |

(238)

Analiza makroekonomskih podatkov kaže, da so proizvajalci Unije med obravnavanim obdobjem zmanjšali proizvodnjo in prodajo. Čeprav opaženo zmanjšanje ni bilo tako dramatično, ga je treba obravnavati glede na povečano povpraševanje med letom 2006 in OP, kar je povzročilo padec tržnega deleža proizvajalcev Unije za 10 odstotnih točk na 75 %.

| (239) | Hkrati ustrezni mikroekonomski kazalniki kažejo očitno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Dobičkonosnost in donosnost naložb sta ostali negativni in sta se med letom 2006 in OP na splošno še poslabšali. Denarni tok je, kljub splošnemu pozitivnemu razvoju, med OP prav tako ostal negativen. |
| --- | --- |

(239)

Hkrati ustrezni mikroekonomski kazalniki kažejo očitno poslabšanje gospodarskega položaja vzorčenih proizvajalcev Unije. Dobičkonosnost in donosnost naložb sta ostali negativni in sta se med letom 2006 in OP na splošno še poslabšali. Denarni tok je, kljub splošnemu pozitivnemu razvoju, med OP prav tako ostal negativen.

| (240) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(240)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

5.1.   Uvod

| (241) | V skladu s členom 8(5) in (6) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je subvencionirani uvoz povzročili tolikšno škodo industriji Unije, da se jo lahko opredeli kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Unije, da se zagotovi, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala subvencioniranemu uvozu. |
| --- | --- |

(241)

V skladu s členom 8(5) in (6) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je subvencionirani uvoz povzročili tolikšno škodo industriji Unije, da se jo lahko opredeli kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Unije, da se zagotovi, da se škoda, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisala subvencioniranemu uvozu.

5.2.   Učinek subvencioniranega uvoza

| (242) | Med letom 2006 in OP se je obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka povečal za več kot petkrat na 304 200 ton, njegov tržni delež pa se je povečal za skoraj 8 odstotnih točk (z 2,1 % na 10,2 %). Istočasno je industrija Unije izgubila približno 10 odstotnih točk tržnega deleža (s 84,9 % na 72,1 %). Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2006 in OP znižala in je ostala nižja od povprečne cene proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(242)

Med letom 2006 in OP se je obseg subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka povečal za več kot petkrat na 304 200 ton, njegov tržni delež pa se je povečal za skoraj 8 odstotnih točk (z 2,1 % na 10,2 %). Istočasno je industrija Unije izgubila približno 10 odstotnih točk tržnega deleža (s 84,9 % na 72,1 %). Povprečna cena tega uvoza se je med letom 2006 in OP znižala in je ostala nižja od povprečne cene proizvajalcev Unije.

| (243) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi (217), je subvencionirani uvoz nelojalno nižal prodajne cene v povprečju za 3,2 %. Četudi je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen manjše od 4 %, ga ni mogoče šteti za zanemarljivega, saj je PET blago in se konkurenca izraža zlasti v ceni. |
| --- | --- |

(243)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi (217), je subvencionirani uvoz nelojalno nižal prodajne cene v povprečju za 3,2 %. Četudi je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen manjše od 4 %, ga ni mogoče šteti za zanemarljivega, saj je PET blago in se konkurenca izraža zlasti v ceni.

| (244) | Iranski izvoznik je trdil, da uvoz PET iz Irana ni mogel povzročiti znatne škode industriji Unije, saj stopnje tega uvoza le neznatno presegajo prag de minimis. Vendar je med OP uvoz iz Irana, ki ustreza tržnemu deležu v višini 1,9 %, presegel prag de minimis, ki je določen v osnovni uredbi. Poleg tega so iranske uvozne cene nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Na podlagi tega se trditev iranskega izvoznika zavrne. |
| --- | --- |

(244)

Iranski izvoznik je trdil, da uvoz PET iz Irana ni mogel povzročiti znatne škode industriji Unije, saj stopnje tega uvoza le neznatno presegajo prag de minimis. Vendar je med OP uvoz iz Irana, ki ustreza tržnemu deležu v višini 1,9 %, presegel prag de minimis, ki je določen v osnovni uredbi. Poleg tega so iranske uvozne cene nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Na podlagi tega se trditev iranskega izvoznika zavrne.

| (245) | V zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen uvoza industrije Unije iz zadevnih držav velja, da je ta subvencionirani uvoz izvajal negativni pritisk na cene, kar je industriji Unije preprečevalo, da svoje prodajne cene zviša do ravni, potrebne za kritje stroškov in ustvarjanje dobička. Zato se šteje, da obstaja jasna vzročna zveza med navedenim uvozom in škodo industrije Unije. |
| --- | --- |

(245)

V zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen uvoza industrije Unije iz zadevnih držav velja, da je ta subvencionirani uvoz izvajal negativni pritisk na cene, kar je industriji Unije preprečevalo, da svoje prodajne cene zviša do ravni, potrebne za kritje stroškov in ustvarjanje dobička. Zato se šteje, da obstaja jasna vzročna zveza med navedenim uvozom in škodo industrije Unije.

5.3.   Učinek drugih dejavnikov

5.3.1.   Izvozna dejavnost industrije Unije

| (246) | Ena zainteresirana stran je trdila, da je škoda nastala zaradi nezadostnega izvoza proizvajalcev Unije. Kakor kaže spodnja preglednica, se je obseg izvoza industrije Unije v obravnavanem obdobju povečal za 11 %. Raven izvoznih cen se je v enakem obdobju znižala za 10 %, kar se je odražalo v stabilni vrednosti izvoza v obravnavanem obdobju. Zato ni nobenih dokazov, da je izvozna dejavnost prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

  Preglednica 16










  Industrija Unije | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz (v tonah) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Izvoz (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Cena izvoza (EUR/tono) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Vir: odgovori na vprašalnik. |

(246)

Ena zainteresirana stran je trdila, da je škoda nastala zaradi nezadostnega izvoza proizvajalcev Unije. Kakor kaže spodnja preglednica, se je obseg izvoza industrije Unije v obravnavanem obdobju povečal za 11 %. Raven izvoznih cen se je v enakem obdobju znižala za 10 %, kar se je odražalo v stabilni vrednosti izvoza v obravnavanem obdobju. Zato ni nobenih dokazov, da je izvozna dejavnost prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

Preglednica 16

Industrija Unije

2006

2007

2008

OP

Izvoz (v tonah)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indeks (2006 = 100)

100

94

91

111

Izvoz (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indeks (2006 = 100)

100

95

88

100

Cena izvoza (EUR/tono)

1 109

1 128

1 072

1 002

Vir: odgovori na vprašalnik.

| (247) | Druga zainteresirana stran je trdila, da so bile cene industrije Unije na trgu EU umetno visoke. Po mnenju zainteresirane strani je ta trditev dokazana z dejstvom, da so cene na trgu EU ostale stabilne, medtem ko so se izvozne prodajne cene znižale. Vendar je preiskava pokazala, da so se v obravnavanem obdobju letne povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu EU zmanjšale za 12 % skupaj z znižanjem izvoznih cen v istem obdobju. Trditev se zato zavrne. |
| --- | --- |

(247)

Druga zainteresirana stran je trdila, da so bile cene industrije Unije na trgu EU umetno visoke. Po mnenju zainteresirane strani je ta trditev dokazana z dejstvom, da so cene na trgu EU ostale stabilne, medtem ko so se izvozne prodajne cene znižale. Vendar je preiskava pokazala, da so se v obravnavanem obdobju letne povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu EU zmanjšale za 12 % skupaj z znižanjem izvoznih cen v istem obdobju. Trditev se zato zavrne.

5.3.2.   Uvoz iz tretjih držav

(a)   Republika Koreja

| (248) | Za Republiko Korejo veljajo protidampinške dajatve od leta 2000. Vendar za dve korejski družbi veljajo nične dajatve in preiskava je pokazala, da uvoz iz Republike Koreje ostaja visok, v obravnavanem obdobju pa se je znatno povečal. Korejski uvoz se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj 150 %, njegov pripadajoči tržni delež pa se je povečal s 3,5 % v letu 2006 na 7,7 % med OP.

  Preglednica 17 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Južne Koreje (v tonah) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Tržni delež uvoza iz Južne Koreje | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Cena uvoza (EUR/tono) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Vir: Eurostat. |

(248)

Za Republiko Korejo veljajo protidampinške dajatve od leta 2000. Vendar za dve korejski družbi veljajo nične dajatve in preiskava je pokazala, da uvoz iz Republike Koreje ostaja visok, v obravnavanem obdobju pa se je znatno povečal. Korejski uvoz se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj 150 %, njegov pripadajoči tržni delež pa se je povečal s 3,5 % v letu 2006 na 7,7 % med OP.

Preglednica 17

2006

2007

2008

OP

Obseg uvoza iz Južne Koreje (v tonah)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indeks (2006 = 100)

100

139

189

246

Tržni delež uvoza iz Južne Koreje

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Cena uvoza (EUR/tono)

1 084

1 071

1 063

914

Vir: Eurostat.

| (249) | Povprečna cena korejskega uvoza je na splošno ostala nekoliko pod povprečnimi cenami proizvajalcev Unije. Vendar so bile korejske cene višje od povprečnih cen zadevnih držav. Čeprav ni mogoče izvzeti, da je uvoz iz Republike Koreje prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, je njegov prispevek omejen in šteje se, da ni prekinil vzročne zveze, vzpostavljene v zvezi s subvencioniranim uvozom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(249)

Povprečna cena korejskega uvoza je na splošno ostala nekoliko pod povprečnimi cenami proizvajalcev Unije. Vendar so bile korejske cene višje od povprečnih cen zadevnih držav. Čeprav ni mogoče izvzeti, da je uvoz iz Republike Koreje prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, je njegov prispevek omejen in šteje se, da ni prekinil vzročne zveze, vzpostavljene v zvezi s subvencioniranim uvozom iz zadevnih držav.

| (250) | Iranski izvoznik je trdil, da se je iranski uvoz povečal zaradi zmanjšanja uvoza iz Severne Koreje, zato ni bremenil evropskih proizvajalcev. Vendar podatki Eurostata kažejo, da se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz obeh držav hkrati enakomerno povečeval. Zato ni mogoče skleniti, da je uvoz iz Irana le nadomestil uvoz iz Severne Koreje. |
| --- | --- |

(250)

Iranski izvoznik je trdil, da se je iranski uvoz povečal zaradi zmanjšanja uvoza iz Severne Koreje, zato ni bremenil evropskih proizvajalcev. Vendar podatki Eurostata kažejo, da se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza iz obeh držav hkrati enakomerno povečeval. Zato ni mogoče skleniti, da je uvoz iz Irana le nadomestil uvoz iz Severne Koreje.

(b)   Druge države

| (251) | Uvoz iz drugih držav je bil v povprečju izveden po cenah, ki so bistveno višje od povprečnih prodajnih cen proizvajalcev Unije. Poleg tega je ta uvoz v obravnavanem obdobju izgubil tržni delež. Zato tega uvoza ni mogoče obravnavati kot morebitnega vzroka škode za industrijo Unije.

  Preglednica 18 | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Tržni delež uvoza iz drugih držav | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Cena uvoza (EUR/tono) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Vir: Eurostat. |

(251)

Uvoz iz drugih držav je bil v povprečju izveden po cenah, ki so bistveno višje od povprečnih prodajnih cen proizvajalcev Unije. Poleg tega je ta uvoz v obravnavanem obdobju izgubil tržni delež. Zato tega uvoza ni mogoče obravnavati kot morebitnega vzroka škode za industrijo Unije.

Preglednica 18

2006

2007

2008

OP

Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indeks (2006 = 100)

100

114

71

81

Tržni delež uvoza iz drugih držav

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Cena uvoza (EUR/tono)

1 176

1 144

1 194

1 043

Vir: Eurostat.

5.3.3.   Konkurenca nesodelujočih proizvajalcev Unije

| (252) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, nastala zaradi konkurence nesodelujočih proizvajalcev Unije. Pet proizvajalcev Unije ni sodelovalo v tem postopku. Eden je ustavil proizvodnjo že med OP, dva druga pa sta to storila kmalu po tem. Obseg prodaje nesodelujočih proizvajalcev je bil ocenjen na podlagi informacij, predloženih v pritožbi. Na podlagi razpoložljivih informacij se zdi, da so ti proizvajalci med obravnavanim obdobjem izgubili svoj tržni delež, ki se je z 20,5 % leta 2006 zmanjšal na 16 % med OP. Preiskava ni pokazala nobenih dokazov, da je ravnanje teh proizvajalcev prekinilo vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in škodo, ugotovljeno za industrijo Unije.

  Preglednica 19










  Nesodelujoči proizvajalci EU | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja EU (v tonah) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indeks (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Tržni delež | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Vir: pritožba. |

(252)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, nastala zaradi konkurence nesodelujočih proizvajalcev Unije. Pet proizvajalcev Unije ni sodelovalo v tem postopku. Eden je ustavil proizvodnjo že med OP, dva druga pa sta to storila kmalu po tem. Obseg prodaje nesodelujočih proizvajalcev je bil ocenjen na podlagi informacij, predloženih v pritožbi. Na podlagi razpoložljivih informacij se zdi, da so ti proizvajalci med obravnavanim obdobjem izgubili svoj tržni delež, ki se je z 20,5 % leta 2006 zmanjšal na 16 % med OP. Preiskava ni pokazala nobenih dokazov, da je ravnanje teh proizvajalcev prekinilo vzročno zvezo med subvencioniranim uvozom in škodo, ugotovljeno za industrijo Unije.

Preglednica 19

Nesodelujoči proizvajalci EU

2006

2007

2008

OP

Prodaja EU (v tonah)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indeks (2006 = 100)

100

89

64

86

Tržni delež

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Vir: pritožba.

5.3.4.   Gospodarski upad

| (253) | Zaradi finančne in gospodarske krize v letu 2008 je bila rast trga počasnejša od pričakovane in nenavadna v primerjavi s prvimi leti tega tisočletja, ko so bile letne stopnje rasti okrog 10 %. Leta 2008 se je prvič pojavilo zmanjšanje povpraševanja po PET. To je očitno vplivalo na splošno uspešnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(253)

Zaradi finančne in gospodarske krize v letu 2008 je bila rast trga počasnejša od pričakovane in nenavadna v primerjavi s prvimi leti tega tisočletja, ko so bile letne stopnje rasti okrog 10 %. Leta 2008 se je prvič pojavilo zmanjšanje povpraševanja po PET. To je očitno vplivalo na splošno uspešnost industrije Unije.

| (254) | Vendar pa se je negativen učinek gospodarskega upada in zmanjšanja povpraševanja stopnjeval zaradi povečanega subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav, ki je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Četudi bi se za gospodarski upad lahko štelo, da je prispeval k škodi v obdobju od zadnje četrtine leta 2008, to nikakor ne more zmanjšati škodljivih učinkov poceni subvencioniranega uvoza na trg EU v celotnem obravnavanem obdobju. Industrija Unije bi morala tudi med zmanjševanjem obsega prodaje ohranjati ustrezno raven cen in tako omejiti negativne učinke zmanjšanja rasti potrošnje, vendar le, če na trgu ne bi bilo nepoštene konkurence poceni uvoza. |
| --- | --- |

(254)

Vendar pa se je negativen učinek gospodarskega upada in zmanjšanja povpraševanja stopnjeval zaradi povečanega subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav, ki je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Četudi bi se za gospodarski upad lahko štelo, da je prispeval k škodi v obdobju od zadnje četrtine leta 2008, to nikakor ne more zmanjšati škodljivih učinkov poceni subvencioniranega uvoza na trg EU v celotnem obravnavanem obdobju. Industrija Unije bi morala tudi med zmanjševanjem obsega prodaje ohranjati ustrezno raven cen in tako omejiti negativne učinke zmanjšanja rasti potrošnje, vendar le, če na trgu ne bi bilo nepoštene konkurence poceni uvoza.

| (255) | Gospodarski upad tudi ni imel nobenega vpliva na škodo, že povzročeno in ugotovljeno pred zadnjo četrtino leta 2008. |
| --- | --- |

(255)

Gospodarski upad tudi ni imel nobenega vpliva na škodo, že povzročeno in ugotovljeno pred zadnjo četrtino leta 2008.

| (256) | Zato je treba gospodarski upad šteti za element, ki je prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije samo od zadnje četrtine leta 2008, in ga, glede na njegovo globalno naravo, ni mogoče obravnavati kot mogočega vzroka prekinitve vzročne zveze med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in subvencioniranim uvozom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(256)

Zato je treba gospodarski upad šteti za element, ki je prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije samo od zadnje četrtine leta 2008, in ga, glede na njegovo globalno naravo, ni mogoče obravnavati kot mogočega vzroka prekinitve vzročne zveze med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in subvencioniranim uvozom iz zadevnih držav.

5.3.5.   Geografski položaj

| (257) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, predvsem posledica neugodnega položaja vsaj nekaterih proizvajalcev Unije (tj. daleč od pristanišča, zaradi česar so imeli dodatne nepotrebne stroške pri prevozu surovin in končnega izdelka). |
| --- | --- |

(257)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, predvsem posledica neugodnega položaja vsaj nekaterih proizvajalcev Unije (tj. daleč od pristanišča, zaradi česar so imeli dodatne nepotrebne stroške pri prevozu surovin in končnega izdelka).

| (258) | Glede navedene trditve se ugotavlja, da ima nahajanje na mestu, ki ni lahko dostopno z sorazmerno cenejšimi prevoznimi sredstvi, določene slabosti glede stroškov dobave surovin od dobaviteljev in končnega izdelka strankam. Vendar preiskava in preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije (dva sta blizu pristanišča in dva bolj v notranjosti) niso pokazali nobene pomembne vzročne povezave med geografskim položajem in gospodarsko uspešnostjo proizvajalcev Unije. Pravzaprav je ugotovljena škoda veljala tudi za proizvajalca blizu pristanišča. |
| --- | --- |

(258)

Glede navedene trditve se ugotavlja, da ima nahajanje na mestu, ki ni lahko dostopno z sorazmerno cenejšimi prevoznimi sredstvi, določene slabosti glede stroškov dobave surovin od dobaviteljev in končnega izdelka strankam. Vendar preiskava in preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije (dva sta blizu pristanišča in dva bolj v notranjosti) niso pokazali nobene pomembne vzročne povezave med geografskim položajem in gospodarsko uspešnostjo proizvajalcev Unije. Pravzaprav je ugotovljena škoda veljala tudi za proizvajalca blizu pristanišča.

| (259) | Zato se sklene, da geografski položaj ni bistveno prispeval k škodi, ki jo je v znatnem obsegu utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(259)

Zato se sklene, da geografski položaj ni bistveno prispeval k škodi, ki jo je v znatnem obsegu utrpela industrija Unije.

5.3.6.   Vertikalna integracija

| (260) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročena zaradi dejstva, da številni proizvajalci Unije niso vertikalno integrirani (glede proizvodnje prečiščene tereftalne kisline), zaradi česar so cenovno v precej slabšem položaju kot integrirani izvozniki. Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije niso pokazali nobene pomembne vzročne povezave med vertikalno integracijo proizvodnje prečiščene tereftalne kisline in gospodarsko storilnostjo proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(260)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročena zaradi dejstva, da številni proizvajalci Unije niso vertikalno integrirani (glede proizvodnje prečiščene tereftalne kisline), zaradi česar so cenovno v precej slabšem položaju kot integrirani izvozniki. Preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije niso pokazali nobene pomembne vzročne povezave med vertikalno integracijo proizvodnje prečiščene tereftalne kisline in gospodarsko storilnostjo proizvajalcev Unije.

| (261) | Zato se sklene, da pomanjkanje vertikalne integracije proizvodnje prečiščene tereftalne kisline ni prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(261)

Zato se sklene, da pomanjkanje vertikalne integracije proizvodnje prečiščene tereftalne kisline ni prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.

5.4.   Sklep o vzročni zvezi

| (262) | Ker so povečanje subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav, povečanje tržnih deležev in ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen na eni strani ter poslabšanje položaja proizvajalcev Unije na drugi strani časovno sovpadli, se sklene, da je subvencionirani uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(262)

Ker so povečanje subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav, povečanje tržnih deležev in ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen na eni strani ter poslabšanje položaja proizvajalcev Unije na drugi strani časovno sovpadli, se sklene, da je subvencionirani uvoz povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.

| (263) | Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, vendar je bilo ugotovljeno, da niso prekinili vzročne zveze med učinki subvencioniranega uvoza in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Uvoz iz Republike Koreje je morda prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar se glede na majhno razliko v ceni tega uvoza in trga Unije šteje, da ni prekinil vzročne zveze, ugotovljene glede subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav. Glede na padajoč tržni delež in njihovo visoko raven cen ni nobenega dokaza, da je uvoz iz drugih tretjih držav prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Poleg tega ni noben drug znan dejavnik, tj. opravljen izvoz industrije Unije, konkurenca drugih proizvajalcev Unije, gospodarski upad, geografski položaj in pomanjkanje vertikalne integracije, prispeval k škodi industrije Unije v takšnem obsegu, da bi prekinil vzročno zvezo. |
| --- | --- |

(263)

Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, vendar je bilo ugotovljeno, da niso prekinili vzročne zveze med učinki subvencioniranega uvoza in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Uvoz iz Republike Koreje je morda prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar se glede na majhno razliko v ceni tega uvoza in trga Unije šteje, da ni prekinil vzročne zveze, ugotovljene glede subvencioniranega uvoza iz zadevnih držav. Glede na padajoč tržni delež in njihovo visoko raven cen ni nobenega dokaza, da je uvoz iz drugih tretjih držav prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Poleg tega ni noben drug znan dejavnik, tj. opravljen izvoz industrije Unije, konkurenca drugih proizvajalcev Unije, gospodarski upad, geografski položaj in pomanjkanje vertikalne integracije, prispeval k škodi industrije Unije v takšnem obsegu, da bi prekinil vzročno zvezo.

| (264) | Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije, od škodljivega učinka subvencioniranega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(264)

Na podlagi navedene analize, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije, od škodljivega učinka subvencioniranega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 8(5) osnovne uredbe.

6.   INTERES UNIJE

| (265) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o subvencioniranju, škodi in vzročnosti obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 31(1) osnovne uredbe je Komisija preučila verjetni vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(265)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so kljub sklepni ugotovitvi o subvencioniranju, škodi in vzročnosti obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 31(1) osnovne uredbe je Komisija preučila verjetni vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.

| (266) | Komisija je poslala vprašalnike neodvisnim uvoznikom, dobaviteljem surovin, uporabnikom in njihovim združenjem. Skupno je bilo poslanih 50 vprašalnikov, vendar je bilo v predpisanem roku prejetih samo 13 odgovorov. Poleg tega se je pozneje v postopku javilo 22 uporabnikov z dopisi, ki so izražali nasprotovanje kakršnim koli ukrepom v tem primeru. |
| --- | --- |

(266)

Komisija je poslala vprašalnike neodvisnim uvoznikom, dobaviteljem surovin, uporabnikom in njihovim združenjem. Skupno je bilo poslanih 50 vprašalnikov, vendar je bilo v predpisanem roku prejetih samo 13 odgovorov. Poleg tega se je pozneje v postopku javilo 22 uporabnikov z dopisi, ki so izražali nasprotovanje kakršnim koli ukrepom v tem primeru.

6.1.   Interes industrije Unije in drugih proizvajalcev Unije

| (267) | Pričakuje se, da bi uvedba ukrepov na uvoz iz zadevnih držav preprečila nadaljnja izkrivljanja trga in zniževanje cen ter ponovno vzpostavila pošteno konkurenco. To bi postopoma omogočilo industriji Unije, da izboljša svoj položaj zaradi zvišanja cen, povečanega obsega prodaje in tržnega deleža. |
| --- | --- |

(267)

Pričakuje se, da bi uvedba ukrepov na uvoz iz zadevnih držav preprečila nadaljnja izkrivljanja trga in zniževanje cen ter ponovno vzpostavila pošteno konkurenco. To bi postopoma omogočilo industriji Unije, da izboljša svoj položaj zaradi zvišanja cen, povečanega obsega prodaje in tržnega deleža.

| (268) | Če ukrepi ne bi bili uvedeni, se pričakuje, da bi se uvoz iz zadevnih držav po nizkih cenah, ki bi nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, še naprej povečeval. V tem primeru industrija Unije ne bi imela možnosti, da izboljša svoj položaj. Glede na slabo finančno stanje industrije Unije bi bilo pričakovanih več zaprtij, kar bi povzročilo izgubo zaposlitev. |
| --- | --- |

(268)

Če ukrepi ne bi bili uvedeni, se pričakuje, da bi se uvoz iz zadevnih držav po nizkih cenah, ki bi nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, še naprej povečeval. V tem primeru industrija Unije ne bi imela možnosti, da izboljša svoj položaj. Glede na slabo finančno stanje industrije Unije bi bilo pričakovanih več zaprtij, kar bi povzročilo izgubo zaposlitev.

| (269) | Nič ne kaže, da bi bili interesi drugih proizvajalcev Unije, ki niso dejavno sodelovali v preiskavi, drugačni od interesov industrije Unije. |
| --- | --- |

(269)

Nič ne kaže, da bi bili interesi drugih proizvajalcev Unije, ki niso dejavno sodelovali v preiskavi, drugačni od interesov industrije Unije.

| (270) | Iranska družba je trdila, da uvedba ukrepov industriji Unije ne bi koristila, saj bi povzročila le nove naložbe v drugih državah izvoznicah. Te trditve ni mogoče sprejeti, ker bi v logičnem smislu pomenila, da se izravnalni ukrepi ne morejo nikoli uvesti za izdelke, za katere se naložbe lahko premestijo v druge države. Pomenila bi tudi onemogočanje zaščite proti nepravičnemu trgovanju samo zaradi možnosti nove konkurence iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(270)

Iranska družba je trdila, da uvedba ukrepov industriji Unije ne bi koristila, saj bi povzročila le nove naložbe v drugih državah izvoznicah. Te trditve ni mogoče sprejeti, ker bi v logičnem smislu pomenila, da se izravnalni ukrepi ne morejo nikoli uvesti za izdelke, za katere se naložbe lahko premestijo v druge države. Pomenila bi tudi onemogočanje zaščite proti nepravičnemu trgovanju samo zaradi možnosti nove konkurence iz drugih tretjih držav.

| (271) | Ista zainteresirana stran je trdila, da nobeni ukrepi ne morejo izboljšati strukturno podrejenega konkurenčnega položaja proizvodne industrije PET v EU v primerjavi s proizvodno industrijo PET v Aziji in na Bližnjem Vzhodu. Vendar ta trditev ni bila ustrezno utemeljena. Treba je opozoriti, da so nekateri vzorčeni proizvajalci Unije, ki so vertikalno integrirani, prav tako v težavnem finančnem položaju. Tudi pri morebitnih konkurenčnih prednostih (npr. cenejši dostop do surovin) je bilo za proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da so prejemali subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(271)

Ista zainteresirana stran je trdila, da nobeni ukrepi ne morejo izboljšati strukturno podrejenega konkurenčnega položaja proizvodne industrije PET v EU v primerjavi s proizvodno industrijo PET v Aziji in na Bližnjem Vzhodu. Vendar ta trditev ni bila ustrezno utemeljena. Treba je opozoriti, da so nekateri vzorčeni proizvajalci Unije, ki so vertikalno integrirani, prav tako v težavnem finančnem položaju. Tudi pri morebitnih konkurenčnih prednostih (npr. cenejši dostop do surovin) je bilo za proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da so prejemali subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep.

| (272) | V skladu s tem se začasno sklene, da bi bila uvedba izravnalnih ukrepov očitno v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(272)

V skladu s tem se začasno sklene, da bi bila uvedba izravnalnih ukrepov očitno v interesu industrije Unije.

6.2.   Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji

| (273) | Kakor je navedeno, je bilo za nepovezane uvoznike uporabljeno vzorčenje in od dveh vzorčenih družb je samo en uvozni agent (Global Services International – „G.S.I.“) v celoti sodeloval v tej preiskavi s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. Uvoz, ki ga je prijavil sodelujoči agent, pomeni znaten del vsega uvoza med OP iz zadevnih držav. Provizije za uvoz PET pomenijo večino poslovanja G.S.I. Glede na to, da agent dela na podlagi provizije, se ne pričakuje, da bo imela uvedba ukrepov znaten učinek na njegovo uspešnost, saj bi dejansko zvišanje uvozne cene verjetno krili njegovi naročniki. |
| --- | --- |

(273)

Kakor je navedeno, je bilo za nepovezane uvoznike uporabljeno vzorčenje in od dveh vzorčenih družb je samo en uvozni agent (Global Services International – „G.S.I.“) v celoti sodeloval v tej preiskavi s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika. Uvoz, ki ga je prijavil sodelujoči agent, pomeni znaten del vsega uvoza med OP iz zadevnih držav. Provizije za uvoz PET pomenijo večino poslovanja G.S.I. Glede na to, da agent dela na podlagi provizije, se ne pričakuje, da bo imela uvedba ukrepov znaten učinek na njegovo uspešnost, saj bi dejansko zvišanje uvozne cene verjetno krili njegovi naročniki.

| (274) | Noben drug uvoznik ni posredoval ustreznih informacij. Glede na to, da se uvoz iz drugih držav, za katere trenutno veljajo protidampinški in/ali izravnalni ukrepi, ni ustavil in da je na voljo uvoz iz držav brez ukrepov trgovinske zaščite (npr. Oman, ZDA, Brazilija), se šteje, da uvozniki lahko uvažajo iz teh držav. |
| --- | --- |

(274)

Noben drug uvoznik ni posredoval ustreznih informacij. Glede na to, da se uvoz iz drugih držav, za katere trenutno veljajo protidampinški in/ali izravnalni ukrepi, ni ustavil in da je na voljo uvoz iz držav brez ukrepov trgovinske zaščite (npr. Oman, ZDA, Brazilija), se šteje, da uvozniki lahko uvažajo iz teh držav.

| (275) | V skladu s tem se začasno sklene, da uvedba začasnih ukrepov ne bo imela znatnih negativnih učinkov na interes uvoznikov EU. |
| --- | --- |

(275)

V skladu s tem se začasno sklene, da uvedba začasnih ukrepov ne bo imela znatnih negativnih učinkov na interes uvoznikov EU.

6.3.   Interes dobaviteljev surovin v Uniji

| (276) | V preiskavi so s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov v predpisanem roku sodelovali trije dobavitelji surovin (dva dobavitelja prečiščene tereftalne kisline in en dobavitelj monoetilenglikola). Število zaposlenih v njihovih evropskih obratih, ki so sodelovali pri proizvodnji prečiščene tereftalne kisline/monoetilenglikola, je bilo okrog 700. |
| --- | --- |

(276)

V preiskavi so s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov v predpisanem roku sodelovali trije dobavitelji surovin (dva dobavitelja prečiščene tereftalne kisline in en dobavitelj monoetilenglikola). Število zaposlenih v njihovih evropskih obratih, ki so sodelovali pri proizvodnji prečiščene tereftalne kisline/monoetilenglikola, je bilo okrog 700.

| (277) | Sodelujoča proizvajalca prečiščene tereftalne kisline pomenita okrog 50 % nakupa prečiščene tereftalne kisline vzorčenih proizvajalcev Unije. Proizvajalci prečiščene tereftalne kisline so močno odvisni od položaja proizvajalcev PET, ki so njihovi največji naročniki. Nizke cene PET se odražajo v nižjih cenah prečiščene tereftalne kisline in nižjih stopnjah za proizvajalce prečiščene tereftalne kisline. Ugotovljeno je bilo, da poteka protidampinška in protisubvencijska preiskava glede uvoza prečiščene tereftalne kisline s poreklom iz Tajske, kar pomeni, da se lahko proizvajalci prečiščene tereftalne kisline iz EU soočijo tudi z nepošteno konkurenco tajskega uvoza. Zato se šteje, da bi uvedba ukrepov na subvencionirani uvoz PET koristila proizvajalcem prečiščene tereftalne kisline. |
| --- | --- |

(277)

Sodelujoča proizvajalca prečiščene tereftalne kisline pomenita okrog 50 % nakupa prečiščene tereftalne kisline vzorčenih proizvajalcev Unije. Proizvajalci prečiščene tereftalne kisline so močno odvisni od položaja proizvajalcev PET, ki so njihovi največji naročniki. Nizke cene PET se odražajo v nižjih cenah prečiščene tereftalne kisline in nižjih stopnjah za proizvajalce prečiščene tereftalne kisline. Ugotovljeno je bilo, da poteka protidampinška in protisubvencijska preiskava glede uvoza prečiščene tereftalne kisline s poreklom iz Tajske, kar pomeni, da se lahko proizvajalci prečiščene tereftalne kisline iz EU soočijo tudi z nepošteno konkurenco tajskega uvoza. Zato se šteje, da bi uvedba ukrepov na subvencionirani uvoz PET koristila proizvajalcem prečiščene tereftalne kisline.

| (278) | Za sodelujočega dobavitelja monoetilenglikola slednji pomeni manj kot 10 % njegovega skupnega prometa. Ugotovljeno je bilo, da v zvezi z monoetilenglikolom PET ni njegova edina ali glavna možna uporaba in da so proizvajalci monoetilenglikola manj odvisni od položaja industrije PET. Kljub temu lahko imajo težave industrije PET omejen učinek na dobavitelje monoetilenglikola, vsaj v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju. |
| --- | --- |

(278)

Za sodelujočega dobavitelja monoetilenglikola slednji pomeni manj kot 10 % njegovega skupnega prometa. Ugotovljeno je bilo, da v zvezi z monoetilenglikolom PET ni njegova edina ali glavna možna uporaba in da so proizvajalci monoetilenglikola manj odvisni od položaja industrije PET. Kljub temu lahko imajo težave industrije PET omejen učinek na dobavitelje monoetilenglikola, vsaj v kratkoročnem ali srednjeročnem obdobju.

| (279) | Glede na navedeno se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov na subvencionirani uvoz iz zadevnih držav v interesu dobaviteljev surovin. |
| --- | --- |

(279)

Glede na navedeno se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov na subvencionirani uvoz iz zadevnih držav v interesu dobaviteljev surovin.

6.4.   Interes uporabnikov

| (280) | PET, ki je predmet tega postopka (tj. z viskoznostjo 78 ml/g ali več, za izdelavo plastenk), se večinoma uporablja za proizvodnjo plastenk za vodo in druge pijače. Njegova uporaba za proizvodnjo drugih vrst embalaže (trdih živil ali čistilnih sredstev) in folije se razvija, vendar ostaja razmeroma omejena. Proizvodnja plastenk PET poteka v dveh fazah: (i) najprej se izdela predoblika z vbrizgavanjem PET v kalupe, (ii) pozneje pa se predoblika segreje in napolni z zrakom, da dobi obliko plastenke. Proizvodnja plastenk je lahko integriran postopek (tj. ista družba kupi PET, izdela predobliko in iz nje izdela plastenko), lahko pa je omejen na drugo fazo (izdelava plastenke iz predoblike). Predoblike se lahko razmeroma enostavno prevažajo, saj so majhne in kompaktne, prazne plastenke pa so nestabilne in zaradi velikosti zelo drage za prevoz. |
| --- | --- |

(280)

PET, ki je predmet tega postopka (tj. z viskoznostjo 78 ml/g ali več, za izdelavo plastenk), se večinoma uporablja za proizvodnjo plastenk za vodo in druge pijače. Njegova uporaba za proizvodnjo drugih vrst embalaže (trdih živil ali čistilnih sredstev) in folije se razvija, vendar ostaja razmeroma omejena. Proizvodnja plastenk PET poteka v dveh fazah: (i) najprej se izdela predoblika z vbrizgavanjem PET v kalupe, (ii) pozneje pa se predoblika segreje in napolni z zrakom, da dobi obliko plastenke. Proizvodnja plastenk je lahko integriran postopek (tj. ista družba kupi PET, izdela predobliko in iz nje izdela plastenko), lahko pa je omejen na drugo fazo (izdelava plastenke iz predoblike). Predoblike se lahko razmeroma enostavno prevažajo, saj so majhne in kompaktne, prazne plastenke pa so nestabilne in zaradi velikosti zelo drage za prevoz.

| (281) | Steklenice iz PET z vodo in/ali drugimi pijačami polnijo družbe za polnjenje („polnilci“). Družbe za polnjenje so v dejavnost PET pogosto vključene prek integriranih dejavnosti izdelave plastenk ali prek sporazumov o podizvajanju s podizvajalci predelovalci in/ali proizvajalci plastenk, za katere se za ceno PET pogodijo s proizvajalcem („mehko“ podizvajanje) ali celo kupijo PET za svoje steklenice („strogo“ podizvajanje). |
| --- | --- |

(281)

Steklenice iz PET z vodo in/ali drugimi pijačami polnijo družbe za polnjenje („polnilci“). Družbe za polnjenje so v dejavnost PET pogosto vključene prek integriranih dejavnosti izdelave plastenk ali prek sporazumov o podizvajanju s podizvajalci predelovalci in/ali proizvajalci plastenk, za katere se za ceno PET pogodijo s proizvajalcem („mehko“ podizvajanje) ali celo kupijo PET za svoje steklenice („strogo“ podizvajanje).

| (282) | Zato se uporabniki delijo na dve skupini:






  — | predelovalci in/ali proizvajalci plastenk, ki kupijo PET neposredno od proizvajalcev in ga predelajo v predoblike (ali plastenke), ki jih prodajo za nadaljnjo fazo v postopku (ali polnjenje), in |
| --- | --- | --- |

(282)

Zato se uporabniki delijo na dve skupini:

—

predelovalci in/ali proizvajalci plastenk, ki kupijo PET neposredno od proizvajalcev in ga predelajo v predoblike (ali plastenke), ki jih prodajo za nadaljnjo fazo v postopku (ali polnjenje), in

| — | polnilce, ki kupijo PET za svoje podizvajalce proizvajalce plastenk/predelovalce („strogo“ podizvajanje), ali v pogajanjih določijo ceno, po kateri bo podizvajalec predelovalec in/ali proizvajalec plastenk dobil PET („mehko“ podizvajanje). |
| --- | --- |

—

polnilce, ki kupijo PET za svoje podizvajalce proizvajalce plastenk/predelovalce („strogo“ podizvajanje), ali v pogajanjih določijo ceno, po kateri bo podizvajalec predelovalec in/ali proizvajalec plastenk dobil PET („mehko“ podizvajanje).

(a)   Predelovalci

| (283) | Proizvajalci predoblik so glavni uporabniki PET za izdelavo plastenk. Štirje predelovalci, ki pomenijo 16 % potrošnje Unije med OP, so v celoti sodelovali pri preiskavi (tj. v predpisanem roku so predložili v celoti izpolnjen vprašalnik). Kakor je navedeno, je znatno število predelovalcev pozneje v postopku prav tako izrazilo nasprotovanje, vendar ni predložilo nobenih preverljivih podatkov v zvezi s svojo potrošnjo. Sodelujoči uvozni agent je na zaslišanju trdil, da več kot 80 % uporabnikov EU nasprotuje ukrepom. Te informacije pa niso bile dovolj utemeljene in jih ni bilo mogoče preveriti. |
| --- | --- |

(283)

Proizvajalci predoblik so glavni uporabniki PET za izdelavo plastenk. Štirje predelovalci, ki pomenijo 16 % potrošnje Unije med OP, so v celoti sodelovali pri preiskavi (tj. v predpisanem roku so predložili v celoti izpolnjen vprašalnik). Kakor je navedeno, je znatno število predelovalcev pozneje v postopku prav tako izrazilo nasprotovanje, vendar ni predložilo nobenih preverljivih podatkov v zvezi s svojo potrošnjo. Sodelujoči uvozni agent je na zaslišanju trdil, da več kot 80 % uporabnikov EU nasprotuje ukrepom. Te informacije pa niso bile dovolj utemeljene in jih ni bilo mogoče preveriti.

| (284) | Združenje, ki predstavlja evropske predelovalce plastike (EuPC), je na zaslišanju trdilo, da ima o tem postopku nevtralno stališče. Čeprav bi nekateri njegovi člani nasprotovali kakršnim koli ukrepom, sedanja raven cen PET na evropskem trgu za družbe za recikliranje PET ni trajnostna. Družbe za recikliranje PET (ki jih prav tako zastopa EuPC) bi ukrepe podprle. Vendar je združenje pozneje v preiskavi spremenilo svoje stališče in izrazilo nasprotovanje uvedbi ukrepov. Združenje je trdilo, da bi uvedba ukrepov povzročila prekomerne stroške industriji EU za predelovanje plastičnih mas, ki jo večinoma sestavljajo mala in srednje velika podjetja (MSP). Združenje je trdilo, da ta MSP ne bi mogla absorbirati višjih cen PET, kar bi jih bodisi prisililo v prenehanje delovanja bodisi spodbudilo k selitvi iz EU. Na tej stopnji te trditve niso bile nadalje utemeljene. |
| --- | --- |

(284)

Združenje, ki predstavlja evropske predelovalce plastike (EuPC), je na zaslišanju trdilo, da ima o tem postopku nevtralno stališče. Čeprav bi nekateri njegovi člani nasprotovali kakršnim koli ukrepom, sedanja raven cen PET na evropskem trgu za družbe za recikliranje PET ni trajnostna. Družbe za recikliranje PET (ki jih prav tako zastopa EuPC) bi ukrepe podprle. Vendar je združenje pozneje v preiskavi spremenilo svoje stališče in izrazilo nasprotovanje uvedbi ukrepov. Združenje je trdilo, da bi uvedba ukrepov povzročila prekomerne stroške industriji EU za predelovanje plastičnih mas, ki jo večinoma sestavljajo mala in srednje velika podjetja (MSP). Združenje je trdilo, da ta MSP ne bi mogla absorbirati višjih cen PET, kar bi jih bodisi prisililo v prenehanje delovanja bodisi spodbudilo k selitvi iz EU. Na tej stopnji te trditve niso bile nadalje utemeljene.

| (285) | Pri sodelujočih predelovalcih je bilo skupno zaposlenih 1 300 oseb, medtem ko prijavljeno število osebja, zaposlenega pri predelovalcih, ki so se javili pozneje v postopku, zajema še nadaljnjih 6 000 oseb. Uvozni agent in njegove stranke so na zaslišanju navedli, da je stopnja zaposlenosti predelovalcev okrog 20 000 oseb. Informacije o zaposlenosti je treba preveriti. |
| --- | --- |

(285)

Pri sodelujočih predelovalcih je bilo skupno zaposlenih 1 300 oseb, medtem ko prijavljeno število osebja, zaposlenega pri predelovalcih, ki so se javili pozneje v postopku, zajema še nadaljnjih 6 000 oseb. Uvozni agent in njegove stranke so na zaslišanju navedli, da je stopnja zaposlenosti predelovalcev okrog 20 000 oseb. Informacije o zaposlenosti je treba preveriti.

| (286) | Na podlagi razpoložljivih informacij pomeni PET, ki se uporablja pri proizvodnji predoblik, med 70 % in 80 % skupnih proizvodnih stroškov za predelovalce. Zato je bistveni element stroškov teh družb. Preiskava je do zdaj pokazala, da sodelujoči predelovalci v povprečju že ustvarjajo nekaj izgub. Glede na to, da je večina predelovalcev majhnih in srednje velikih lokalnih podjetij, imajo lahko v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju le omejene možnosti za prenos kakršnih koli povišanj svojih stroškov, zlasti kadar je stranka (družba za polnjenje) precej velik akter z veliko boljšim pogajalskim izhodiščem. Vendar pogodbe (običajno se o njih pogajajo vsako leto) za prodajo predoblik in/ali plastenk pogosto vključujejo mehanizem za izražanje spreminjanja cen PET. |
| --- | --- |

(286)

Na podlagi razpoložljivih informacij pomeni PET, ki se uporablja pri proizvodnji predoblik, med 70 % in 80 % skupnih proizvodnih stroškov za predelovalce. Zato je bistveni element stroškov teh družb. Preiskava je do zdaj pokazala, da sodelujoči predelovalci v povprečju že ustvarjajo nekaj izgub. Glede na to, da je večina predelovalcev majhnih in srednje velikih lokalnih podjetij, imajo lahko v kratkoročnem in srednjeročnem obdobju le omejene možnosti za prenos kakršnih koli povišanj svojih stroškov, zlasti kadar je stranka (družba za polnjenje) precej velik akter z veliko boljšim pogajalskim izhodiščem. Vendar pogodbe (običajno se o njih pogajajo vsako leto) za prodajo predoblik in/ali plastenk pogosto vključujejo mehanizem za izražanje spreminjanja cen PET.

| (287) | Predelovalci in sodelujoči uvozni agent so trdili, da bi zaradi ukrepov nekateri večji proizvajalci predoblik svoje standardizirane proizvodne linije preselili v sosednje države EU. Glede na to, da so stroški prevoza predoblik na krajši razdalji razmeroma nizki, se ta proces v določenem obsegu že odvija. Vendar se trenutno zdi, da so vidiki, kot je bližina stranke ali prilagodljivost dostav, pomembnejši od prednosti, ki jih lahko nudijo sosednje države. Glede na to, da je predlagana raven ukrepov zmerna, se začasno sklene, da prednosti proizvodnje predoblik zunaj EU ne bi smele prevladati nad trenutnimi negativnimi vidiki. Poleg tega se pričakuje, da bo glede na stroške prevoza delokalizacija nadomestna možnost le za družbe, katerih stranke so blizu meja EU, ne pa tudi za predelovalce, ki imajo stranke v drugih delih EU. |
| --- | --- |

(287)

Predelovalci in sodelujoči uvozni agent so trdili, da bi zaradi ukrepov nekateri večji proizvajalci predoblik svoje standardizirane proizvodne linije preselili v sosednje države EU. Glede na to, da so stroški prevoza predoblik na krajši razdalji razmeroma nizki, se ta proces v določenem obsegu že odvija. Vendar se trenutno zdi, da so vidiki, kot je bližina stranke ali prilagodljivost dostav, pomembnejši od prednosti, ki jih lahko nudijo sosednje države. Glede na to, da je predlagana raven ukrepov zmerna, se začasno sklene, da prednosti proizvodnje predoblik zunaj EU ne bi smele prevladati nad trenutnimi negativnimi vidiki. Poleg tega se pričakuje, da bo glede na stroške prevoza delokalizacija nadomestna možnost le za družbe, katerih stranke so blizu meja EU, ne pa tudi za predelovalce, ki imajo stranke v drugih delih EU.

| (288) | Predelovalci in sodelujoči uvozni agent so tudi trdili, da bi lahko bili ukrepi le kratkoročna pomoč proizvajalcem PET. Trdili so, da bo v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju, po selitvi proizvajalcev predoblik iz EU, na trgu EU nezadostno povpraševanje za proizvajalce PET in da bodo padajoče cene dokončno prisilile proizvajalce PET k zaprtjem ali selitvi zunaj EU. Glede na premisleke iz prejšnje uvodne izjave in glede na to, da se začasno sklene, da se zaradi gospodarskega vidika izdelovalcem predoblik še ni treba seliti zunaj EU, so te okoliščine malo verjetne. |
| --- | --- |

(288)

Predelovalci in sodelujoči uvozni agent so tudi trdili, da bi lahko bili ukrepi le kratkoročna pomoč proizvajalcem PET. Trdili so, da bo v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju, po selitvi proizvajalcev predoblik iz EU, na trgu EU nezadostno povpraševanje za proizvajalce PET in da bodo padajoče cene dokončno prisilile proizvajalce PET k zaprtjem ali selitvi zunaj EU. Glede na premisleke iz prejšnje uvodne izjave in glede na to, da se začasno sklene, da se zaradi gospodarskega vidika izdelovalcem predoblik še ni treba seliti zunaj EU, so te okoliščine malo verjetne.

| (289) | Ni pa mogoče začasno izključiti, da bo uvedba ukrepov znatno vplivala na stroške proizvodnje predelovalcev. Glede na negotovost v zvezi z možnostmi, da proizvajalci predoblik in/ali plastenk prenesejo povišane stroške na svoje stranke, učinka na donosnost predelovalcev in njihovo splošno uspešnost v tej začasni fazi ni mogoče jasno določiti. |
| --- | --- |

(289)

Ni pa mogoče začasno izključiti, da bo uvedba ukrepov znatno vplivala na stroške proizvodnje predelovalcev. Glede na negotovost v zvezi z možnostmi, da proizvajalci predoblik in/ali plastenk prenesejo povišane stroške na svoje stranke, učinka na donosnost predelovalcev in njihovo splošno uspešnost v tej začasni fazi ni mogoče jasno določiti.

(b)   Polnilci

| (290) | Pri preiskavi je sodelovalo, tj. v predpisanem roku predložilo v celoti izpolnjen vprašalnik, šest polnilcev, vključno s podružnicami družb Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone in Orangina. Ti pomenijo okrog 11 % potrošnje PET v Uniji med OP. Oblika predloženih informacij ne omogoča enostavne določitve števila zaposlenih, ki so neposredno vključeni v proizvodnjo, v kateri se uporablja PET. Vendar se začasno ocenjuje, da je teh oseb približno 6 000. Na podlagi razpoložljivih informacij se ocenjuje, da celotna industrija polnjenja v Uniji zaposluje med 40 000 in 60 000 ljudi, ki so neposredno vključene v proizvodnjo, v kateri se uporablja PET. |
| --- | --- |

(290)

Pri preiskavi je sodelovalo, tj. v predpisanem roku predložilo v celoti izpolnjen vprašalnik, šest polnilcev, vključno s podružnicami družb Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone in Orangina. Ti pomenijo okrog 11 % potrošnje PET v Uniji med OP. Oblika predloženih informacij ne omogoča enostavne določitve števila zaposlenih, ki so neposredno vključeni v proizvodnjo, v kateri se uporablja PET. Vendar se začasno ocenjuje, da je teh oseb približno 6 000. Na podlagi razpoložljivih informacij se ocenjuje, da celotna industrija polnjenja v Uniji zaposluje med 40 000 in 60 000 ljudi, ki so neposredno vključene v proizvodnjo, v kateri se uporablja PET.

| (291) | Na podlagi razpoložljivih informacij se stroški PET v celotnih stroških sodelujočih polnilcev gibljejo med 1 % in 14 %, odvisno od stroškov drugih elementov, ki se uporabljajo pri proizvodnji njihovih zadevnih izdelkov. Razpoložljive informacije kažejo, da je PET večji strošek za proizvajalce mineralne vode (zlasti tiste, ki niso zaščitene z blagovno znamko), medtem ko je za družbe za polnjenje z nekaterimi brezalkoholnimi pijačami to nepomemben strošek. Informacije v dokumentaciji kažejo, da lahko v nekaterih primerih stroški PET za stranke pomenijo do 20 % končne cene mineralne vode. Ocenjuje se, da lahko stroški PET v povprečju pomenijo do 10 % vseh stroškov družb za polnjenje. |
| --- | --- |

(291)

Na podlagi razpoložljivih informacij se stroški PET v celotnih stroških sodelujočih polnilcev gibljejo med 1 % in 14 %, odvisno od stroškov drugih elementov, ki se uporabljajo pri proizvodnji njihovih zadevnih izdelkov. Razpoložljive informacije kažejo, da je PET večji strošek za proizvajalce mineralne vode (zlasti tiste, ki niso zaščitene z blagovno znamko), medtem ko je za družbe za polnjenje z nekaterimi brezalkoholnimi pijačami to nepomemben strošek. Informacije v dokumentaciji kažejo, da lahko v nekaterih primerih stroški PET za stranke pomenijo do 20 % končne cene mineralne vode. Ocenjuje se, da lahko stroški PET v povprečju pomenijo do 10 % vseh stroškov družb za polnjenje.

| (292) | Glede na navedeno se sklene, da bo imelo vsako zvišanje cen PET po uvedbi predlaganih ukrepov le omejen (manj kot 2-odstotno povečanje stroškov) učinek na celoten položaj družb za polnjenje, četudi bi imele, kakor so trdile, težave pri prenosu povečanih stroškov na svoje stranke, kar je v vsakem primeru malo verjetno, vsaj s srednjeročnega vidika. |
| --- | --- |

(292)

Glede na navedeno se sklene, da bo imelo vsako zvišanje cen PET po uvedbi predlaganih ukrepov le omejen (manj kot 2-odstotno povečanje stroškov) učinek na celoten položaj družb za polnjenje, četudi bi imele, kakor so trdile, težave pri prenosu povečanih stroškov na svoje stranke, kar je v vsakem primeru malo verjetno, vsaj s srednjeročnega vidika.

6.5.   Pomanjkanje dobave PET

| (293) | Več zainteresiranih strani je trdilo, da bi uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje PET na trgu EU in da proizvajalci Unije nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi zadostili obstoječemu povpraševanju. |
| --- | --- |

(293)

Več zainteresiranih strani je trdilo, da bi uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje PET na trgu EU in da proizvajalci Unije nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi zadostili obstoječemu povpraševanju.

| (294) | S tem v zvezi je treba opozoriti, da so proizvajalci Unije med OP poslovali z 69 % svojih zmogljivosti in da imajo dovolj prostih zmogljivosti za nadomestitev uvoza iz zadevnih držav, če bi to bilo potrebno. Vendar namen dajatve ni preprečevanje uvoza, temveč le vzpostavitev poštene konkurence na trgu. Poleg tega so na voljo tudi drugi viri dobave. |
| --- | --- |

(294)

S tem v zvezi je treba opozoriti, da so proizvajalci Unije med OP poslovali z 69 % svojih zmogljivosti in da imajo dovolj prostih zmogljivosti za nadomestitev uvoza iz zadevnih držav, če bi to bilo potrebno. Vendar namen dajatve ni preprečevanje uvoza, temveč le vzpostavitev poštene konkurence na trgu. Poleg tega so na voljo tudi drugi viri dobave.

| (295) | Poleg tega se pričakuje, da bi industrija recikliranja PET povečala proizvodnjo, če bi se cena primarnega PET v EU ohranila na razumni ravni in bi se preprečilo njeno zniževanje zaradi nelojalne konkurence. |
| --- | --- |

(295)

Poleg tega se pričakuje, da bi industrija recikliranja PET povečala proizvodnjo, če bi se cena primarnega PET v EU ohranila na razumni ravni in bi se preprečilo njeno zniževanje zaradi nelojalne konkurence.

6.6.   Drugi argumenti

| (296) | Iranski izvoznik je trdil, da bi uvedba ukrepov za PET iz Irana nesorazmerno negativno vplivala na državo glede njenega statusa države v razvoju in glede dejstva, da so iranski izvozniki zaradi mednarodnih sankcij že v zelo slabem položaju. Komisija v skladu z ustaljeno prakso uvaja protisubvencijske ukrepe za države v razvoju in razvite države, kadar takšne ukrepe upravičujejo pravne zahteve. Poleg tega dejstvo, da za Iran že veljajo sankcije, v obstoječih protisubvencijskih predpisih ni relevantno. |
| --- | --- |

(296)

Iranski izvoznik je trdil, da bi uvedba ukrepov za PET iz Irana nesorazmerno negativno vplivala na državo glede njenega statusa države v razvoju in glede dejstva, da so iranski izvozniki zaradi mednarodnih sankcij že v zelo slabem položaju. Komisija v skladu z ustaljeno prakso uvaja protisubvencijske ukrepe za države v razvoju in razvite države, kadar takšne ukrepe upravičujejo pravne zahteve. Poleg tega dejstvo, da za Iran že veljajo sankcije, v obstoječih protisubvencijskih predpisih ni relevantno.

6.7.   Sklepne ugotovitve o interesu Unije

| (297) | Pričakovati je, da bo uvedba ukrepov na uvoz iz zadevnih držav priložnost za industrijo Unije, pa tudi druge proizvajalce Unije, da izboljšajo svoj položaj s povečanjem obsega prodaje, zvišanjem cen in povečanjem tržnega deleža. Sicer se lahko pojavijo nekateri negativni učinki v obliki povečanja stroškov za uporabnike (zlasti predelovalce), vendar bodo najverjetneje prevladale pričakovane ugodnosti za proizvajalce in njihove dobavitelje. |
| --- | --- |

(297)

Pričakovati je, da bo uvedba ukrepov na uvoz iz zadevnih držav priložnost za industrijo Unije, pa tudi druge proizvajalce Unije, da izboljšajo svoj položaj s povečanjem obsega prodaje, zvišanjem cen in povečanjem tržnega deleža. Sicer se lahko pojavijo nekateri negativni učinki v obliki povečanja stroškov za uporabnike (zlasti predelovalce), vendar bodo najverjetneje prevladale pričakovane ugodnosti za proizvajalce in njihove dobavitelje.

| (298) | S ponovno vzpostavitvijo poštene konkurence in ohranitvijo razumne ravni cen v EU se bo spodbudilo recikliranje PET, s čimer se bo prispevalo k varstvu okolja. Ob upoštevanju navedenega se začasno sklene, da v tem primeru ne obstajajo utemeljeni razlogi za neuvedbo ukrepov. To predhodno oceno bo morda treba popraviti v zaključni fazi, po preverjanju izpolnjenih vprašalnikov in nadaljnji preiskavi. |
| --- | --- |

(298)

S ponovno vzpostavitvijo poštene konkurence in ohranitvijo razumne ravni cen v EU se bo spodbudilo recikliranje PET, s čimer se bo prispevalo k varstvu okolja. Ob upoštevanju navedenega se začasno sklene, da v tem primeru ne obstajajo utemeljeni razlogi za neuvedbo ukrepov. To predhodno oceno bo morda treba popraviti v zaključni fazi, po preverjanju izpolnjenih vprašalnikov in nadaljnji preiskavi.

7.   ZAČASNI IZRAVNALNI UKREPI

| (299) | Glede na začasne sklepne ugotovitve v zvezi s subvencioniranjem, posledično škodo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe na uvoz zadevnega izdelka iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(299)

Glede na začasne sklepne ugotovitve v zvezi s subvencioniranjem, posledično škodo in interesom Unije je treba uvesti začasne ukrepe na uvoz zadevnega izdelka iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

7.1.   Stopnja odprave škode

| (300) | Začasni ukrepi na uvoz s poreklom iz zadevnih držav morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravljanje škode, ki jo subvencionirani uvoz povzroča industriji Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo subvencije. Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, se sklene, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje stroške proizvodnje in na splošno ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(300)

Začasni ukrepi na uvoz s poreklom iz zadevnih držav morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravljanje škode, ki jo subvencionirani uvoz povzroča industriji Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo subvencije. Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, se sklene, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje stroške proizvodnje in na splošno ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez subvencioniranega uvoza.

| (301) | Unija je navedla 7,5-odstotni ciljni dobiček, kakor je bil uporabljen v postopku proti Ljudski republiki Kitajski. Vendar med obravnavanim obdobjem industrija Unije nikoli ni dosegla takšnega dobička (pravzaprav ni bila nikoli donosna) in je v glavnem navajala, da običajno deluje s precej majhnim dobičkom. Najvišji dobiček, ki sta ga dve vzorčeni družbi dosegli med enim letom obravnavanega obdobja, je znašal 3 %. V teh okoliščinah se je začasno štelo, da najprimernejši ciljni dobiček znaša 5 %. |
| --- | --- |

(301)

Unija je navedla 7,5-odstotni ciljni dobiček, kakor je bil uporabljen v postopku proti Ljudski republiki Kitajski. Vendar med obravnavanim obdobjem industrija Unije nikoli ni dosegla takšnega dobička (pravzaprav ni bila nikoli donosna) in je v glavnem navajala, da običajno deluje s precej majhnim dobičkom. Najvišji dobiček, ki sta ga dve vzorčeni družbi dosegli med enim letom obravnavanega obdobja, je znašal 3 %. V teh okoliščinah se je začasno štelo, da najprimernejši ciljni dobiček znaša 5 %.

| (302) | Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena z odbitkom dejanske stopnje dobička od cene franko tovarna, tako izračunani mejni ceni donosnosti pa se je prištela zgoraj navedena stopnja ciljnega dobička. |
| --- | --- |

(302)

Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena z odbitkom dejanske stopnje dobička od cene franko tovarna, tako izračunani mejni ceni donosnosti pa se je prištela zgoraj navedena stopnja ciljnega dobička.

| (303) | Glede na to, da so bile cene surovin med OP in posledično cene PET na trgu Unije podvržene velikim spremembam, se je štelo za primerno, da se stopnjo odprave škode izračuna na podlagi četrtletnih podatkov.






  Država | Stopnja odprave škode |
| --- | --- | --- |
| Iran | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| ZAE | 18,5 % |

(303)

Glede na to, da so bile cene surovin med OP in posledično cene PET na trgu Unije podvržene velikim spremembam, se je štelo za primerno, da se stopnjo odprave škode izračuna na podlagi četrtletnih podatkov.

Država

Stopnja odprave škode

Iran

17,0 %

Pakistan

15,2 %

ZAE

18,5 %

7.2.   Začasni ukrepi

| (304) | Glede na navedeno in v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov uvesti začasno izravnalno dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje subvencioniranja in odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(304)

Glede na navedeno in v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov uvesti začasno izravnalno dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje subvencioniranja in odprave škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (305) | Glede na navedeno in v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz s poreklom iz Irana uvesti začasno izravnalno dajatev na stopnji ugotovljene stopnje škode, medtem ko je treba za uvoz s poreklom iz Pakistana in Združenih arabskih emiratov uvesti začasno izravnalno dajatev na stopnji ugotovljene stopnje subvencioniranja. |
| --- | --- |

(305)

Glede na navedeno in v skladu s členom 12(1) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz s poreklom iz Irana uvesti začasno izravnalno dajatev na stopnji ugotovljene stopnje škode, medtem ko je treba za uvoz s poreklom iz Pakistana in Združenih arabskih emiratov uvesti začasno izravnalno dajatev na stopnji ugotovljene stopnje subvencioniranja.

| (306) | Treba je opozoriti, da so za stroške in cene PET značilna znatna nihanja v razmeroma kratkih časovnih obdobjih. Zato se je štelo za primerno, da se dajatev uvede v obliki določenega zneska na tono. Ta znesek izhaja iz uporabe stopnje subvencioniranja za izvozne cene CIF, uporabljene pri izračunu vzporednega protidampinškega postopka. |
| --- | --- |

(306)

Treba je opozoriti, da so za stroške in cene PET značilna znatna nihanja v razmeroma kratkih časovnih obdobjih. Zato se je štelo za primerno, da se dajatev uvede v obliki določenega zneska na tono. Ta znesek izhaja iz uporabe stopnje subvencioniranja za izvozne cene CIF, uporabljene pri izračunu vzporednega protidampinškega postopka.

| (307) | Na podlagi navedenega so predlagani zneski izravnalnih dajatev, izraženi kot cena CIF na meji Unije brez plačane dajatve, naslednji:










  Država | Skupna stopnja subvencije | od tega izvozna subvencija | Stopnja škode
  (na četrtletni osnovi) | Začasna stopnja izravnalne dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Znesek
  (EUR/t) |
| Iran | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pakistan | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| ZAE | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

Na podlagi navedenega so predlagani zneski izravnalnih dajatev, izraženi kot cena CIF na meji Unije brez plačane dajatve, naslednji:

Država

Skupna stopnja subvencije

od tega izvozna subvencija

Stopnja škode

(na četrtletni osnovi)

Začasna stopnja izravnalne dajatve

%

Znesek

(EUR/t)

Iran

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pakistan

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

ZAE

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3.   Končna določba

| (308) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je treba za kakršno koli dokončno določitev ukrepov ponovno preučiti – |
| --- | --- |

(308)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je treba za kakršno koli dokončno določitev ukrepov ponovno preučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Začasna izravnalna dajatev se uvede na uvoz polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega pod oznako KN 3907 60 20 ter s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov.

2.   Stopnja začasne izravnalne dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1 je naslednja:

| Država | Stopnja izravnalne dajatve
  (EUR/tono) |
| --- | --- |
| Iran: vse družbe | 142,97 |
| Pakistan: vse družbe | 83,64 |
| Združeni arabski emirati: vse družbe | 42,34 |

Država

Stopnja izravnalne dajatve

(EUR/tono)

Iran: vse družbe

142,97

Pakistan: vse družbe

83,64

Združeni arabski emirati: vse družbe

42,34

3.   V primerih, ko se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4), se znesek začasne izravnalne dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

4.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

5.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

Ne glede na člen 30 Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 31(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja štiri mesece.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  UL C 208, 3.9.2009, str. 7.

2

(3)  UL C 208, 3.9.2009, str. 12.

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

4

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/59

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 474/2010

z dne 31. maja 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. junija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/61

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 475/2010

z dne 31. maja 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 470/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 470/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. junija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 131, 29.5.2010, str. 29.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 1. junija 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/63

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 476/2010

z dne 31. maja 2010

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. junija 2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. junija 2010 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 1. junija 2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 1. junija 2010 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. junija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 1. junija 2010

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 13,98 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 13,98 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

13,98

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

0,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

13,98

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

14.5.2010-28.5.2010

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Premija za Zaliv | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 36,08 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

165,97

116,10

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Premija za Zaliv

—

16,37

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

36,08

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 63,21 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

30,61 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

63,21 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

DIREKTIVE

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/66

---

DIREKTIVA SVETA 2010/32/EU

z dne 10. maja 2010

o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU

(Besedilo velja za EGP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 155(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Socialni partnerji lahko v skladu s členom 155(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) skupaj zahtevajo, da se sporazumi, ki so jih sklenili na ravni Unije o zadevah, za katere velja člen 153 PDEU, izvajajo s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije. |
| --- | --- |

(1)

Socialni partnerji lahko v skladu s členom 155(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) skupaj zahtevajo, da se sporazumi, ki so jih sklenili na ravni Unije o zadevah, za katere velja člen 153 PDEU, izvajajo s sklepom Sveta, sprejetim na predlog Komisije.

| (2) | Evropski organizaciji socialnih partnerjev HOSPEEM (Evropsko združenje delodajalcev v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, sektorska organizacija, ki zastopa delodajalce) in EPSU (Evropska zveza sindikatov javnih uslužbencev, evropska organizacija sindikatov) sta z dopisom z dne 17. novembra 2008 Komisijo obvestili o svoji želji, da bi začeli pogajanja v skladu s členom 138(4) in členom 139 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES) (1) z namenom sklenitve okvirnega sporazuma o preprečevanju poškodb z ostrimi medicinskimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju. |
| --- | --- |

(2)

Evropski organizaciji socialnih partnerjev HOSPEEM (Evropsko združenje delodajalcev v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, sektorska organizacija, ki zastopa delodajalce) in EPSU (Evropska zveza sindikatov javnih uslužbencev, evropska organizacija sindikatov) sta z dopisom z dne 17. novembra 2008 Komisijo obvestili o svoji želji, da bi začeli pogajanja v skladu s členom 138(4) in členom 139 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Pogodba ES) (1) z namenom sklenitve okvirnega sporazuma o preprečevanju poškodb z ostrimi medicinskimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju.

| (3) | Evropski socialni partnerji so 17. julija 2009 podpisali okvirni sporazum o preprečevanju poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju. |
| --- | --- |

(3)

Evropski socialni partnerji so 17. julija 2009 podpisali okvirni sporazum o preprečevanju poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju.

| (4) | Ker ciljev te direktive, in sicer doseči čim bolj varno delovno okolje v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju s preprečevanjem poškodb delavcev, povzročenih z ostrimi medicinskimi pripomočki (vključno z injekcijskimi iglami), in zaščititi delavce, izpostavljene tveganju, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Ker ciljev te direktive, in sicer doseči čim bolj varno delovno okolje v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju s preprečevanjem poškodb delavcev, povzročenih z ostrimi medicinskimi pripomočki (vključno z injekcijskimi iglami), in zaščititi delavce, izpostavljene tveganju, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in jih lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, ki je potreben za doseganje navedenih ciljev.

| (5) | Komisija je pri pripravi predloga direktive upoštevala reprezentativnost podpisnic, ob upoštevanju področja uporabe sporazuma, za bolnišnice in zdravstveni sektor, njihov mandat, zakonitost klavzul okvirnega sporazuma in skladnost sporazuma z ustreznimi določbami glede malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je pri pripravi predloga direktive upoštevala reprezentativnost podpisnic, ob upoštevanju področja uporabe sporazuma, za bolnišnice in zdravstveni sektor, njihov mandat, zakonitost klavzul okvirnega sporazuma in skladnost sporazuma z ustreznimi določbami glede malih in srednjih podjetij.

| (6) | Komisija je o svojem predlogu obvestila Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o svojem predlogu obvestila Evropski parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor.

| (7) | Evropski parlament je 11. februarja 2010 sprejel resolucijo o predlogu. |
| --- | --- |

(7)

Evropski parlament je 11. februarja 2010 sprejel resolucijo o predlogu.

| (8) | Namen okvirnega sporazuma, kot je določen v klavzuli 1 sporazuma, je spodbujati doseganje enega izmed ciljev socialne politike, in sicer izboljšanje delovnih pogojev. |
| --- | --- |

(8)

Namen okvirnega sporazuma, kot je določen v klavzuli 1 sporazuma, je spodbujati doseganje enega izmed ciljev socialne politike, in sicer izboljšanje delovnih pogojev.

| (9) | Klavzula 11 omogoča državam članicam in Skupnosti (od 1. decembra 2009 jo je nadomestila Unija), da ohranijo in uvedejo določbe, ki so ugodnejše za zaščito delavcev pred poškodbami, povzročenimi z ostrimi medicinskimi pripomočki. |
| --- | --- |

(9)

Klavzula 11 omogoča državam članicam in Skupnosti (od 1. decembra 2009 jo je nadomestila Unija), da ohranijo in uvedejo določbe, ki so ugodnejše za zaščito delavcev pred poškodbami, povzročenimi z ostrimi medicinskimi pripomočki.

| (10) | Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni v primeru kakršne koli kršitve obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni v primeru kakršne koli kršitve obveznosti iz te direktive.

| (11) | Države članice lahko socialne partnerje na njihovo skupno zahtevo pooblastijo za izvajanje te direktive, če ti sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi lahko kadar koli zagotovijo rezultate, ki jih določa ta direktiva. |
| --- | --- |

(11)

Države članice lahko socialne partnerje na njihovo skupno zahtevo pooblastijo za izvajanje te direktive, če ti sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi lahko kadar koli zagotovijo rezultate, ki jih določa ta direktiva.

| (12) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (2) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo – |
| --- | --- |

(12)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (2) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Ta direktiva izvaja okvirni sporazum o preprečevanju poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga evropska socialna partnerja HOSPEEM in EPSU podpisala 17. julija 2009, kakor je naveden v Prilogi.

Člen 2

Države članice določijo, kakšne kazni se uporabijo ob kršitvi nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo. Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, ali zagotovijo, da socialni partnerji s sporazumom uvedejo potrebne ukrepe najpozneje do 11. maja 2013. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 10. maja 2010

Za Svet

Predsednica

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Preštevilčeno: člena 154(4) in 155 PDEU.

1

(2)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

2

---

PRILOGA

OKVIRNI SPORAZUM O PREPREČEVANJU POŠKODB Z OSTRIMI PRIPOMOČKI V BOLNIŠNICAH IN ZDRAVSTVENEM SEKTORJU

Preambula:

| 1. | Zdravje in varnost pri delu sta vprašanji, ki bi morali biti pomembni za vsakogar v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju. Upoštevanje ukrepov za preprečevanje in zaščito pred nepotrebnimi poškodbami bo imelo pozitiven učinek na sredstva. |
| --- | --- |

1.

Zdravje in varnost pri delu sta vprašanji, ki bi morali biti pomembni za vsakogar v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju. Upoštevanje ukrepov za preprečevanje in zaščito pred nepotrebnimi poškodbami bo imelo pozitiven učinek na sredstva.

| 2. | Zdravje in varnost delavcev sta izrednega pomena in tesno povezana z zdravjem bolnikov. To je predpogoj za kakovost zdravstvene oskrbe. |
| --- | --- |

2.

Zdravje in varnost delavcev sta izrednega pomena in tesno povezana z zdravjem bolnikov. To je predpogoj za kakovost zdravstvene oskrbe.

| 3. | Postopek oblikovanja in izvajanje politike v zvezi z ostrimi medicinskimi pripomočki bi moral biti rezultat socialnega dialoga. |
| --- | --- |

3.

Postopek oblikovanja in izvajanje politike v zvezi z ostrimi medicinskimi pripomočki bi moral biti rezultat socialnega dialoga.

| 4. | HOSPEEM (Evropsko združenje delodajalcev v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju) in EPSU (Evropska zveza sindikatov javnih uslužbencev), priznana evropska socialna partnerja v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, sta se dogovorila o naslednjem: |
| --- | --- |

4.

HOSPEEM (Evropsko združenje delodajalcev v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju) in EPSU (Evropska zveza sindikatov javnih uslužbencev), priznana evropska socialna partnerja v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, sta se dogovorila o naslednjem:

Splošni premisleki:

| 1. | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 138 in 139(2) Pogodbe (1); |
| --- | --- |

1.

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 138 in 139(2) Pogodbe (1);

| 2. | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (2); |
| --- | --- |

2.

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (2);

| 3. | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/655/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (3); |
| --- | --- |

3.

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/655/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (3);

| 4. | ob upoštevanju Direktive 2000/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (4); |
| --- | --- |

4.

ob upoštevanju Direktive 2000/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (4);

| 5. | ob upoštevanju strategije Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (5); |
| --- | --- |

5.

ob upoštevanju strategije Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (5);

| 6. | ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (6); |
| --- | --- |

6.

ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (6);

| 7. | ob upoštevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2006 o zaščiti evropskih zdravstvenih delavcev pred krvno prenosljivimi infekcijami, ki jih povzročajo injekcijske igle (2006/2015(INI)); |
| --- | --- |

7.

ob upoštevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2006 o zaščiti evropskih zdravstvenih delavcev pred krvno prenosljivimi infekcijami, ki jih povzročajo injekcijske igle (2006/2015(INI));

| 8. | ob upoštevanju prve in druge faze posvetovanj Evropske komisije o zaščiti evropskih zdravstvenih delavcev pred krvno prenosljivimi infekcijami, ki jih povzročajo injekcijske igle; |
| --- | --- |

8.

ob upoštevanju prve in druge faze posvetovanj Evropske komisije o zaščiti evropskih zdravstvenih delavcev pred krvno prenosljivimi infekcijami, ki jih povzročajo injekcijske igle;

| 9. | ob upoštevanju izidov tehničnega seminarja EPSU–HOSPEEM z dne 7. februarja 2008 o poškodbah, ki jih povzročajo injekcijske igle; |
| --- | --- |

9.

ob upoštevanju izidov tehničnega seminarja EPSU–HOSPEEM z dne 7. februarja 2008 o poškodbah, ki jih povzročajo injekcijske igle;

| 10. | ob upoštevanju hierarhije splošnih načel preprečevanja iz člena 6 Direktive 89/391/EGS kakor tudi preventivnih ukrepov, opredeljenih v členih 3, 5 in 6 Direktive 2000/54/ES; |
| --- | --- |

10.

ob upoštevanju hierarhije splošnih načel preprečevanja iz člena 6 Direktive 89/391/EGS kakor tudi preventivnih ukrepov, opredeljenih v členih 3, 5 in 6 Direktive 2000/54/ES;

| 11. | ob upoštevanju skupnih smernic Mednarodne organizacije dela (MOD)/Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) o zdravstvenih storitvah in virusu HIV/AIDS ter skupnih smernic MOD/SZO o poizpostavitveni zaščiti za preprečevanje infekcij z virusom HIV; |
| --- | --- |

11.

ob upoštevanju skupnih smernic Mednarodne organizacije dela (MOD)/Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) o zdravstvenih storitvah in virusu HIV/AIDS ter skupnih smernic MOD/SZO o poizpostavitveni zaščiti za preprečevanje infekcij z virusom HIV;

| 12. | s polnim upoštevanjem obstoječih nacionalnih zakonodaj in kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

12.

s polnim upoštevanjem obstoječih nacionalnih zakonodaj in kolektivnih pogodb;

| 13. | ker je treba sprejeti ukrepe za oceno obsega, v katerem se pojavljajo ostre poškodbe v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, znanstveni dokazi kažejo, da lahko ukrepi za preprečevanje in zaščito znatno zmanjšajo pojavnost nesreč in infekcij; |
| --- | --- |

13.

ker je treba sprejeti ukrepe za oceno obsega, v katerem se pojavljajo ostre poškodbe v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, znanstveni dokazi kažejo, da lahko ukrepi za preprečevanje in zaščito znatno zmanjšajo pojavnost nesreč in infekcij;

| 14. | ker je postopek popolne ocene tveganja predpogoj za izvajanje ustreznih ukrepov za preprečevanje poškodb in infekcij; |
| --- | --- |

14.

ker je postopek popolne ocene tveganja predpogoj za izvajanje ustreznih ukrepov za preprečevanje poškodb in infekcij;

| 15. | ker morajo delodajalci in predstavniki za zdravje in varnost delavcev sodelovati, da bi zaščitili delavce pred poškodbami in infekcijami zaradi ostrih medicinskih pripomočkov in te tudi preprečili; |
| --- | --- |

15.

ker morajo delodajalci in predstavniki za zdravje in varnost delavcev sodelovati, da bi zaščitili delavce pred poškodbami in infekcijami zaradi ostrih medicinskih pripomočkov in te tudi preprečili;

| 16. | ker ostre poškodbe zadevajo predvsem, vendar ne izključno, delavce v zdravstvu; |
| --- | --- |

16.

ker ostre poškodbe zadevajo predvsem, vendar ne izključno, delavce v zdravstvu;

| 17. | ker se študenti, ki se udeležujejo kliničnega usposabljanja kot del izobraževanja, po tem sporazumu ne obravnavajo kot delavci, bi jih morali zajemati ukrepi za preprečevanje in zaščito, navedeni v tem sporazumu, obveznosti pa bi morale biti urejene v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso. |
| --- | --- |

17.

ker se študenti, ki se udeležujejo kliničnega usposabljanja kot del izobraževanja, po tem sporazumu ne obravnavajo kot delavci, bi jih morali zajemati ukrepi za preprečevanje in zaščito, navedeni v tem sporazumu, obveznosti pa bi morale biti urejene v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso.

Klavzula 1:   Namen

Namen tega okvirnega sporazuma je:

| — | doseči čim bolj varno delovno okolje, |
| --- | --- |

—

doseči čim bolj varno delovno okolje,

| — | preprečiti poškodbe delavcev, ki jih povzročijo ostri medicinski pripomočki (vključno z injekcijskimi iglami), |
| --- | --- |

—

preprečiti poškodbe delavcev, ki jih povzročijo ostri medicinski pripomočki (vključno z injekcijskimi iglami),

| — | zaščititi delavce, ki so izpostavljeni tveganju, |
| --- | --- |

—

zaščititi delavce, ki so izpostavljeni tveganju,

| — | vzpostaviti celosten pristop za oblikovanje politik na področjih ocenjevanja tveganja, preprečevanja tveganja, usposabljanja, obveščanja, osveščanja in nadzorovanja, |
| --- | --- |

—

vzpostaviti celosten pristop za oblikovanje politik na področjih ocenjevanja tveganja, preprečevanja tveganja, usposabljanja, obveščanja, osveščanja in nadzorovanja,

| — | uveljaviti postopke odzivanja in nadaljnjega ukrepanja. |
| --- | --- |

—

uveljaviti postopke odzivanja in nadaljnjega ukrepanja.

Klavzula 2:   Področje uporabe

Ta sporazum velja za vse delavce v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju in vse, ki so pod vodstvom in nadzorom delodajalcev. Delodajalci bi morali zagotoviti, da podizvajalci upoštevajo določbe iz tega sporazuma.

Klavzula 3:   Opredelitev pojmov

Za namene tega sporazuma:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

Klavzula 4:   Načela

| 1. | Dobro usposobljena, zadostno opremljena in zaščitena delovna sila v zdravstvu je bistvenega pomena za preprečevanje tveganja za poškodbe in infekcije zaradi ostrih medicinskih pripomočkov. Preprečevanje izpostavljenosti je ključna strategija za odpravljanje in zmanjševanje tveganja za poškodbe in infekcije, do katerih pride pri delu. |
| --- | --- |

1.

Dobro usposobljena, zadostno opremljena in zaščitena delovna sila v zdravstvu je bistvenega pomena za preprečevanje tveganja za poškodbe in infekcije zaradi ostrih medicinskih pripomočkov. Preprečevanje izpostavljenosti je ključna strategija za odpravljanje in zmanjševanje tveganja za poškodbe in infekcije, do katerih pride pri delu.

| 2. | Predstavniki za zdravje in varnost imajo ključno vlogo pri preprečevanju tveganja in zaščiti. |
| --- | --- |

2.

Predstavniki za zdravje in varnost imajo ključno vlogo pri preprečevanju tveganja in zaščiti.

| 3. | Dolžnost delodajalca je, da zagotovi varnost in zdravje delavcev v vseh pogledih, povezanih z njihovim delom, vključno s psihosocialnimi dejavniki in organizacijo dela. |
| --- | --- |

3.

Dolžnost delodajalca je, da zagotovi varnost in zdravje delavcev v vseh pogledih, povezanih z njihovim delom, vključno s psihosocialnimi dejavniki in organizacijo dela.

| 4. | Vsak delavec je odgovoren, da v skladu s svojo usposobljenostjo in navodili delodajalca – kolikor je le mogoče – skrbi za svojo varnost in zdravje ter varnost in zdravje drugih oseb, na katere vplivajo njegova dejanja pri delu. |
| --- | --- |

4.

Vsak delavec je odgovoren, da v skladu s svojo usposobljenostjo in navodili delodajalca – kolikor je le mogoče – skrbi za svojo varnost in zdravje ter varnost in zdravje drugih oseb, na katere vplivajo njegova dejanja pri delu.

| 5. | Delodajalec ustvari okolje, v katerem delavci in njihovi predstavniki sodelujejo pri pripravi politik in praks na področju zdravja in varnosti. |
| --- | --- |

5.

Delodajalec ustvari okolje, v katerem delavci in njihovi predstavniki sodelujejo pri pripravi politik in praks na področju zdravja in varnosti.

| 6. | Načelo naslednjih posebnih preventivnih ukrepov, navedenih v klavzulah 5–10 tega sporazuma, ni nikoli domneva, da tveganja ni. Uporablja se hierarhija splošnih načel preprečevanja v skladu s členom 6 Direktive 89/391/EGS in členov 3, 5 in 6 Direktive 2000/54/ES. |
| --- | --- |

6.

Načelo naslednjih posebnih preventivnih ukrepov, navedenih v klavzulah 5–10 tega sporazuma, ni nikoli domneva, da tveganja ni. Uporablja se hierarhija splošnih načel preprečevanja v skladu s členom 6 Direktive 89/391/EGS in členov 3, 5 in 6 Direktive 2000/54/ES.

| 7. | Predstavniki delodajalcev in delavcev si na ustrezni ravni skupaj prizadevajo odpraviti in preprečiti tveganja, zaščititi zdravje in varnost delavcev ter ustvariti varno delovno okolje, kar zajema tudi posvetovanje o izbiri in uporabi varne opreme ter opredelitev, kako najbolje izvajati postopke usposabljanja, obveščanja in osveščanja. |
| --- | --- |

7.

Predstavniki delodajalcev in delavcev si na ustrezni ravni skupaj prizadevajo odpraviti in preprečiti tveganja, zaščititi zdravje in varnost delavcev ter ustvariti varno delovno okolje, kar zajema tudi posvetovanje o izbiri in uporabi varne opreme ter opredelitev, kako najbolje izvajati postopke usposabljanja, obveščanja in osveščanja.

| 8. | Treba je ukrepati v okviru postopka obveščanja in posvetovanja v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami. |
| --- | --- |

8.

Treba je ukrepati v okviru postopka obveščanja in posvetovanja v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali kolektivnimi pogodbami.

| 9. | Učinkovitost ukrepov osveščanja zajema deljeno obveznost delodajalcev, delavcev in njihovih predstavnikov. |
| --- | --- |

9.

Učinkovitost ukrepov osveščanja zajema deljeno obveznost delodajalcev, delavcev in njihovih predstavnikov.

| 10. | Pri doseganju čim varnejšega delovnega okolja je ključnega pomena kombinacija ukrepov načrtovanja, osveščanja, obveščanja, usposabljanja, preprečevanja in nadzorovanja. |
| --- | --- |

10.

Pri doseganju čim varnejšega delovnega okolja je ključnega pomena kombinacija ukrepov načrtovanja, osveščanja, obveščanja, usposabljanja, preprečevanja in nadzorovanja.

| 11. | Potrebno je spodbujanje kulture „brez krivde“. Postopek poročanja o nezgodah bi se moral usmeriti na sistemske dejavnike in ne na posamezne napake. Sistematično poročanje je treba upoštevati kot sprejemljiv postopek. |
| --- | --- |

11.

Potrebno je spodbujanje kulture „brez krivde“. Postopek poročanja o nezgodah bi se moral usmeriti na sistemske dejavnike in ne na posamezne napake. Sistematično poročanje je treba upoštevati kot sprejemljiv postopek.

Klavzula 5:   Ocena tveganja

| 1. | Postopki ocene tveganja se izvajajo v skladu s členoma 3 in 6 Direktive 2000/54/ES ter členoma 6 in 9 Direktive 89/391/EGS. |
| --- | --- |

1.

Postopki ocene tveganja se izvajajo v skladu s členoma 3 in 6 Direktive 2000/54/ES ter členoma 6 in 9 Direktive 89/391/EGS.

| 2. | V oceni tveganja je vključeno ugotavljanje izpostavljenosti in upoštevan pomen dobro opremljenega in organiziranega delovnega okolja, zajeti pa so tudi vsi primeri, pri katerih se pojavijo poškodba, kri ali druge potencialno infekciozne snovi. |
| --- | --- |

2.

V oceni tveganja je vključeno ugotavljanje izpostavljenosti in upoštevan pomen dobro opremljenega in organiziranega delovnega okolja, zajeti pa so tudi vsi primeri, pri katerih se pojavijo poškodba, kri ali druge potencialno infekciozne snovi.

| 3. | Ocene tveganja upoštevajo tehnologijo, organizacijo dela, delovne pogoje, raven kvalifikacij, z delom povezane psihosocialne dejavnike in vpliv dejavnikov, povezanih z delovnim okoljem. Tako omogočijo:






  — | odkritje načina za odpravo izpostavljenosti, |
| --- | --- | --- |

3.

Ocene tveganja upoštevajo tehnologijo, organizacijo dela, delovne pogoje, raven kvalifikacij, z delom povezane psihosocialne dejavnike in vpliv dejavnikov, povezanih z delovnim okoljem. Tako omogočijo:

—

odkritje načina za odpravo izpostavljenosti,

| — | razmislek o možnih alternativnih sistemih. |
| --- | --- |

—

razmislek o možnih alternativnih sistemih.

Klavzula 6:   Odpravljanje, preprečevanje in zaščita

| 1. | Kjer rezultati ocene tveganja razkrijejo tveganje za poškodbe z ostrim pripomočkom in/ali infekcijo, je treba izpostavljenost delavcev odpraviti s sprejetjem naslednjih ukrepov, brez poseganja v njihov vrstni red:






  — | opredelitev in izvajanje varnostnih ukrepov za uporabo in odstranitev ostrih medicinskih instrumentov in kontaminiranih odpadkov. Ti postopki se redno ponovno ocenjujejo in tvorijo sestavni del ukrepov za obveščanje in usposabljanje delavcev iz klavzule 8, |
| --- | --- | --- |

1.

Kjer rezultati ocene tveganja razkrijejo tveganje za poškodbe z ostrim pripomočkom in/ali infekcijo, je treba izpostavljenost delavcev odpraviti s sprejetjem naslednjih ukrepov, brez poseganja v njihov vrstni red:

—

opredelitev in izvajanje varnostnih ukrepov za uporabo in odstranitev ostrih medicinskih instrumentov in kontaminiranih odpadkov. Ti postopki se redno ponovno ocenjujejo in tvorijo sestavni del ukrepov za obveščanje in usposabljanje delavcev iz klavzule 8,

| — | odprava nepotrebne rabe ostrih pripomočkov z uvajanjem sprememb v praksi in na podlagi rezultatov ocene tveganja, zagotavljanje medicinskih pripomočkov z vgrajenimi varnostno zasnovanimi zaščitnimi mehanizmi, |
| --- | --- |

—

odprava nepotrebne rabe ostrih pripomočkov z uvajanjem sprememb v praksi in na podlagi rezultatov ocene tveganja, zagotavljanje medicinskih pripomočkov z vgrajenimi varnostno zasnovanimi zaščitnimi mehanizmi,

| — | praksa ponovnega nameščanja pokrovčka na igle se prepove s takojšnjim učinkom. |
| --- | --- |

—

praksa ponovnega nameščanja pokrovčka na igle se prepove s takojšnjim učinkom.

| 2. | Ob upoštevanju dejavnosti in ocene tveganja je treba tveganje za izpostavljenost zmanjšati na najnižjo potrebno raven, da bi ustrezno zaščitili varnost in zdravje zadevnih delavcev. Glede na rezultate ocene tveganja se uporabijo naslednji ukrepi:






  — | uveljavljanje učinkovitih postopkov odstranjevanja ter nameščanje jasno označenih in tehnično varnih posod za ravnanje z ostrimi pripomočki in opremo za injiciranje za enkratno uporabo kar najbliže ocenjenim območjem, kjer se ostri pripomočki uporabljajo ali nahajajo, |
| --- | --- | --- |

2.

Ob upoštevanju dejavnosti in ocene tveganja je treba tveganje za izpostavljenost zmanjšati na najnižjo potrebno raven, da bi ustrezno zaščitili varnost in zdravje zadevnih delavcev. Glede na rezultate ocene tveganja se uporabijo naslednji ukrepi:

—

uveljavljanje učinkovitih postopkov odstranjevanja ter nameščanje jasno označenih in tehnično varnih posod za ravnanje z ostrimi pripomočki in opremo za injiciranje za enkratno uporabo kar najbliže ocenjenim območjem, kjer se ostri pripomočki uporabljajo ali nahajajo,

| — | preprečevanje tveganja za infekcije z uvajanjem varnih sistemov dela, ki zajemajo:






  (a) | razvijanje skladne celovite preventivne politike, ki zajema tehnologijo, organizacijo dela, delovne pogoje, z delom povezane psihosocialne dejavnike in vpliv dejavnikov, povezanih z delovnim okoljem; |
| --- | --- | --- |

—

preprečevanje tveganja za infekcije z uvajanjem varnih sistemov dela, ki zajemajo:

(a)

razvijanje skladne celovite preventivne politike, ki zajema tehnologijo, organizacijo dela, delovne pogoje, z delom povezane psihosocialne dejavnike in vpliv dejavnikov, povezanih z delovnim okoljem;

| (b) | usposabljanje; |
| --- | --- |

(b)

usposabljanje;

| (c) | izvajanje postopkov nadzorovanja zdravja v skladu s členom 14 Direktive 2000/54/ES, |
| --- | --- |

(c)

izvajanje postopkov nadzorovanja zdravja v skladu s členom 14 Direktive 2000/54/ES,

| — | uporaba osebne varovalne opreme. |
| --- | --- |

—

uporaba osebne varovalne opreme.

| 3. | Če ocena iz klavzule 5 pokaže, da obstaja tveganje za varnost in zdravje delavcev zaradi njihove izpostavljenosti biološkim dejavnikom, za katere obstaja učinkovito cepivo, se delavcem ponudi cepljenje. |
| --- | --- |

3.

Če ocena iz klavzule 5 pokaže, da obstaja tveganje za varnost in zdravje delavcev zaradi njihove izpostavljenosti biološkim dejavnikom, za katere obstaja učinkovito cepivo, se delavcem ponudi cepljenje.

| 4. | Cepljenje in – če je potrebno – ponovno cepljenje se izvajata v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso, ki zajema tudi določitev vrste cepiva.






  — | Delavce se seznani s prednostmi in slabostmi tako cepljenja kot necepljenja. |
| --- | --- | --- |

4.

Cepljenje in – če je potrebno – ponovno cepljenje se izvajata v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso, ki zajema tudi določitev vrste cepiva.

—

Delavce se seznani s prednostmi in slabostmi tako cepljenja kot necepljenja.

| — | Cepljenje mora biti brezplačno za vse delavce in študente, ki na delovnem mestu opravljajo zdravstvene storitve in s tem povezane dejavnosti. |
| --- | --- |

—

Cepljenje mora biti brezplačno za vse delavce in študente, ki na delovnem mestu opravljajo zdravstvene storitve in s tem povezane dejavnosti.

Klavzula 7:   Obveščanje in osveščanje

Ker se ostri pripomočki štejejo za delovno opremo v smislu Direktive 89/655/EGS (8), delodajalec poleg obveščanja in pisnih navodil, ki jih zagotovi delavcem v skladu s členom 6 Direktive 89/655/EGS, sprejme naslednje ustrezne ukrepe:

| — | izpostavi različna tveganja, |
| --- | --- |

—

izpostavi različna tveganja,

| — | zagotovi smernice o obstoječi zakonodaji, |
| --- | --- |

—

zagotovi smernice o obstoječi zakonodaji,

| — | spodbuja dobre prakse v zvezi s preprečevanjem in beleženjem nezgod/nesreč, |
| --- | --- |

—

spodbuja dobre prakse v zvezi s preprečevanjem in beleženjem nezgod/nesreč,

| — | osvešča delavce z razvijanjem dejavnosti in s promocijskim gradivom v sodelovanju z reprezentativnimi sindikati in/ali predstavniki delavcev, |
| --- | --- |

—

osvešča delavce z razvijanjem dejavnosti in s promocijskim gradivom v sodelovanju z reprezentativnimi sindikati in/ali predstavniki delavcev,

| — | zagotavlja informacije o podpornih programih, ki so na voljo. |
| --- | --- |

—

zagotavlja informacije o podpornih programih, ki so na voljo.

Klavzula 8:   Usposabljanje

Poleg ukrepov, določenih v členu 9 Direktive 2000/54/ES, je na voljo ustrezno usposabljanje o politikah in postopkih v zvezi z ostrimi poškodbami, med drugim o:

| — | pravilni uporabi medicinskih pripomočkov z vgrajenimi varnostnimi mehanizmi za ostre pripomočke, |
| --- | --- |

—

pravilni uporabi medicinskih pripomočkov z vgrajenimi varnostnimi mehanizmi za ostre pripomočke,

| — | uvajanju za vse nove in začasne člane osebja, |
| --- | --- |

—

uvajanju za vse nove in začasne člane osebja,

| — | tveganju, povezanem z izpostavljenostjo krvi in telesnim tekočinam, |
| --- | --- |

—

tveganju, povezanem z izpostavljenostjo krvi in telesnim tekočinam,

| — | preventivnih ukrepih, ki vključujejo standardne varnostne ukrepe, varne sisteme dela, pravilno uporabo in postopke odstranjevanja, pomembnost imunizacije v skladu s postopki na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

preventivnih ukrepih, ki vključujejo standardne varnostne ukrepe, varne sisteme dela, pravilno uporabo in postopke odstranjevanja, pomembnost imunizacije v skladu s postopki na delovnem mestu,

| — | postopkih poročanja, odzivanja in spremljanja ter njihovem pomenu, |
| --- | --- |

—

postopkih poročanja, odzivanja in spremljanja ter njihovem pomenu,

| — | ukrepih, ki jih je treba izvesti v primeru poškodb. |
| --- | --- |

—

ukrepih, ki jih je treba izvesti v primeru poškodb.

Delodajalci morajo organizirati in zagotoviti usposabljanje, ki je za delavce obvezno. Delodajalci morajo delavcem omogočiti, da se udeležijo usposabljanja, ki je zanje obvezno. To usposabljanje se izvaja redno in upošteva rezultate spremljanja, posodobitev in izboljšav.

Klavzula 9:   Poročanje

| 1. | Poročanje vključuje ponovni pregled postopkov poročanja, ki jih uporabljajo predstavniki za zdravje in varnost in/ali ustrezni predstavniki delodajalcev/delavcev. Mehanizmi poročanja bi morali vključevati lokalne, nacionalne in evropske sisteme. |
| --- | --- |

1.

Poročanje vključuje ponovni pregled postopkov poročanja, ki jih uporabljajo predstavniki za zdravje in varnost in/ali ustrezni predstavniki delodajalcev/delavcev. Mehanizmi poročanja bi morali vključevati lokalne, nacionalne in evropske sisteme.

| 2. | Delavci o vsaki nesreči ali nezgodi, ki vključuje ostre pripomočke, nemudoma obvestijo delodajalca in/ali odgovorno osebo in/ali osebo, odgovorno za varnost in zdravje pri delu. |
| --- | --- |

2.

Delavci o vsaki nesreči ali nezgodi, ki vključuje ostre pripomočke, nemudoma obvestijo delodajalca in/ali odgovorno osebo in/ali osebo, odgovorno za varnost in zdravje pri delu.

Klavzula 10:   Odziv in nadaljnje ukrepanje

V primeru, ko pride do poškodbe z ostrim pripomočkom, se vzpostavijo politike in postopki. S temi politikami in postopki morajo biti seznanjeni vsi delavci. Te morajo biti v skladu z evropsko, nacionalno/regionalno zakonodajo in kolektivnimi pogodbami, kot je to ustrezno.

Zlasti se izvedejo naslednji ukrepi:

| — | delodajalec takoj prične z ukrepi za oskrbo poškodovanega delavca, tudi z zagotovitvijo poizpostavitvene zaščite in potrebnih medicinskih preiskav, kjer je to potrebno iz medicinskih razlogov, in ustreznim zdravstvenim nadzorom v skladu s klavzulo 6(2)(c), |
| --- | --- |

—

delodajalec takoj prične z ukrepi za oskrbo poškodovanega delavca, tudi z zagotovitvijo poizpostavitvene zaščite in potrebnih medicinskih preiskav, kjer je to potrebno iz medicinskih razlogov, in ustreznim zdravstvenim nadzorom v skladu s klavzulo 6(2)(c),

| — | delodajalec razišče vzroke in okoliščine ter naredi zapisnik nesreče/nezgode in – kjer je to ustrezno – sprejme potrebne ukrepe. Delavec mora zagotoviti ustrezne informacije v primernem času, da dopolni podrobnosti o nesreči ali nezgodi, |
| --- | --- |

—

delodajalec razišče vzroke in okoliščine ter naredi zapisnik nesreče/nezgode in – kjer je to ustrezno – sprejme potrebne ukrepe. Delavec mora zagotoviti ustrezne informacije v primernem času, da dopolni podrobnosti o nesreči ali nezgodi,

| — | delodajalec v primerih poškodbe pretehta nadaljnje ukrepe, ki vključujejo tudi svetovanje delavcem – kjer je to primerno – in zagotovljeno zdravljenje. Rehabilitacija, nadaljevanje delovnega razmerja in dostop do nadomestila so v skladu z nacionalnimi in/ali sektorskimi sporazumi ali zakonodajo. |
| --- | --- |

—

delodajalec v primerih poškodbe pretehta nadaljnje ukrepe, ki vključujejo tudi svetovanje delavcem – kjer je to primerno – in zagotovljeno zdravljenje. Rehabilitacija, nadaljevanje delovnega razmerja in dostop do nadomestila so v skladu z nacionalnimi in/ali sektorskimi sporazumi ali zakonodajo.

Zaupnost poškodbe, diagnoze in zdravljenja je temeljnega pomena in jo je treba spoštovati.

Klavzula 11:   Izvajanje

Ta sporazum ne posega v obstoječe in prihodnje nacionalne določbe in določbe Skupnosti (9), ki so ugodnejše za zaščito delavcev pred poškodbami zaradi ostrih medicinskih pripomočkov.

Podpisnici zahtevata od Komisije, da ta okvirni sporazum predloži Svetu za sprejem sklepa, s katerim postane ta sporazum zavezujoč v državah članicah Evropske unije.

Če se ta sporazum izvaja s sklepom Sveta na evropski ravni in brez poseganja v vlogo Komisije, nacionalnih sodišč in Sodišča Evropske unije, lahko Komisija njegovo razlago prepusti podpisnicam, ki izrazijo svoje mnenje.

Če tako zahteva ena od podpisnic tega sporazuma, podpisnici ponovno pregledata uporabo tega sporazuma pet let po datumu sprejetja sklepa Sveta.

V Bruslju, 17. julija 2009

Za EPSU

Karen JENNINGS

Za HOSPEEM

Godfrey PERERA

---

(1)  Preštevilčeno: člena 154 in 155(2) PDEU.

1

(2)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

2

(3)  UL L 393, 30.12.1990, str. 13. Direktiva je bila naknadno kodificirana v Direktivi 2009/104/ES, UL L 260, 3.10.2009, str. 5.

3

(4)  UL L 262, 17.10.2000, str. 21.

4

(5)  COM(2007) 62 konč., 21.2.2007.

5

(6)  UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

6

(7)  UL L 206, 29.7.1991, str. 19.

7

(8)  Direktiva se je naknadno kodificirala v Direktivi 2009/104/ES.

8

(9)  „Skupnost“ se po 1. decembru 2009 nadomesti z „Unija“.

9

---

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/73

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2010/34/EU

z dne 31. maja 2010

o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 91/414/EGS glede razširitve uporabe aktivne snovi penkonazol

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo Komisije 2009/77/ES (2) je bil penkonazol vključen kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS s posebno določbo, da lahko države članice registrirajo samo uporabe v rastlinjaku ter da mora prijavitelj do 31. decembra 2011 predložiti dodatne informacije o stanju in obnašanju metabolita U1 v tleh. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo Komisije 2009/77/ES (2) je bil penkonazol vključen kot aktivna snov v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS s posebno določbo, da lahko države članice registrirajo samo uporabe v rastlinjaku ter da mora prijavitelj do 31. decembra 2011 predložiti dodatne informacije o stanju in obnašanju metabolita U1 v tleh.

| (2) | Prijavitelj je 6. maja 2009 predložil zahtevane informacije Nemčiji, ki je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 451/2000 (3) imenovana za državo članico poročevalko. Nemčija je ocenila dodatne informacije in 6. novembra 2009 Komisiji predložila dodatek k osnutku poročila o oceni penkonazola, ki je bil drugim državam članicam in Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) poslan v presojo. V prejetih pripombah niso bili izraženi nobeni večji pomisleki, druge države članice in EFSA tudi niso izpostavile nobenega vprašanja, ki bi izključevalo razširitev uporabe. Osnutek poročila o oceni in navedeni dodatek so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 11. maja 2010 v obliki poročila Komisije o pregledu glede penkonazola. |
| --- | --- |

(2)

Prijavitelj je 6. maja 2009 predložil zahtevane informacije Nemčiji, ki je bila z Uredbo Komisije (ES) št. 451/2000 (3) imenovana za državo članico poročevalko. Nemčija je ocenila dodatne informacije in 6. novembra 2009 Komisiji predložila dodatek k osnutku poročila o oceni penkonazola, ki je bil drugim državam članicam in Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) poslan v presojo. V prejetih pripombah niso bili izraženi nobeni večji pomisleki, druge države članice in EFSA tudi niso izpostavile nobenega vprašanja, ki bi izključevalo razširitev uporabe. Osnutek poročila o oceni in navedeni dodatek so države članice in Komisija pregledale v okviru Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ter končno različico pripravile 11. maja 2010 v obliki poročila Komisije o pregledu glede penkonazola.

| (3) | Nove informacije o stanju in obnašanju metabolita U1, ki jih je poslal prijavitelj, ter nova ocena, ki jo je opravila država članica poročevalka, kažejo, da fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo penkonazol, na splošno predvidoma izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z nameravanimi uporabami, opredeljenimi v prvotni dokumentaciji, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato ni več nujno omejiti uporabo penkonazola na rastlinjake, kot določa Direktiva 91/414/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/77/ES. |
| --- | --- |

(3)

Nove informacije o stanju in obnašanju metabolita U1, ki jih je poslal prijavitelj, ter nova ocena, ki jo je opravila država članica poročevalka, kažejo, da fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo penkonazol, na splošno predvidoma izpolnjujejo zahteve iz člena 5(1)(a) in (b) Direktive 91/414/EGS, zlasti v zvezi z nameravanimi uporabami, opredeljenimi v prvotni dokumentaciji, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu Komisije o pregledu. Zato ni več nujno omejiti uporabo penkonazola na rastlinjake, kot določa Direktiva 91/414/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/77/ES.

| (4) | Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/ES določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno, da se od prijavitelja zahteva predložitev dodatnih informacij o stanju in obnašanju metabolita CGA179944 v kislih tleh. |
| --- | --- |

(4)

Brez poseganja v navedeni sklep je primerno pridobiti dodatne informacije o nekaterih posameznih točkah. Člen 6(1) Direktive 91/414/ES določa, da za vključitev posamezne snovi v Prilogo I lahko veljajo nekateri pogoji. Zato je primerno, da se od prijavitelja zahteva predložitev dodatnih informacij o stanju in obnašanju metabolita CGA179944 v kislih tleh.

| (5) | Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno Direktivo 91/414/EGS ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 91/414/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 2010. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. julija 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 31. maja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

(2)  UL L 172, 2.7.2009, str. 23.

2

(3)  UL L 55, 29.2.2000, str. 25.

3

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 91/414/EGS se stolpec „Posebne določbe“ v vrstici 292 spremeni:

| 1. | Del A se nadomesti z naslednjim:
  „DEL A
  Registrira se lahko samo kot fungicid.“ |
| --- | --- |

1.

Del A se nadomesti z naslednjim:

„DEL A

Registrira se lahko samo kot fungicid.“

| 2. | V četrtem odstavku dela B se prvi stavek:
  „Zadevne države članice zahtevajo predložitev dodatnih informacij o stanju in obnašanju metabolita U1 v tleh.“
  nadomesti z naslednjim:
  „Zadevne države članice zahtevajo predložitev dodatnih informacij o stanju in obnašanju metabolita CGA179944 v kislih tleh.“ |
| --- | --- |

2.

V četrtem odstavku dela B se prvi stavek:

„Zadevne države članice zahtevajo predložitev dodatnih informacij o stanju in obnašanju metabolita U1 v tleh.“

nadomesti z naslednjim:

„Zadevne države članice zahtevajo predložitev dodatnih informacij o stanju in obnašanju metabolita CGA179944 v kislih tleh.“

---

SKLEPI

| 1.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 134/75

---

SKLEP SVETA

z dne 26. aprila 2010

o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

(2010/305/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/524/ES, Euratom (1),

ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,

ob upoštevanju mnenja Komisije,

ker se je zaradi izteka mandata Heinza PETRA sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Alfred GAJDOSIK, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (Skupina III – predstavniki ostalih gospodarskih in socialnih interesov), se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2010.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 26. aprila 2010

Za Svet

Predsednik

M. Á. MORATINOS

---

(1)  UL L 207, 28.7.2006, str. 30.

1

---