# Az Európai Unió L 135/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.135.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 135 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. június 2. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.135.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 135

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. június 2.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 477/2010/EU határozata (2010. május 19.) az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 477/2010/EU határozata (2010. május 19.) az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 478/2010/EU rendelete (2010. június 1.) a Kínai Népköztársaságból származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 3 |
| | * | A Bizottság 479/2010/EU rendelete (2010. június 1.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermékágazatban a tagállamok által a Bizottságnak küldött értesítések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról | 26 |
| | * | A Bizottság 480/2010/EU rendelete (2010. június 1.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Spressa delle Giudicarie [OEM]) | 36 |
| | * | A Bizottság 481/2010/EU rendelete (2010. június 1.) a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC) szóló 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődével kapcsolatos másodlagos célváltozók 2011-es jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  ) | 38 |
| | | A Bizottság 482/2010/EU rendelete (2010. június 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 46 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság 478/2010/EU rendelete (2010. június 1.) a Kínai Népköztársaságból származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

3

*

A Bizottság 479/2010/EU rendelete (2010. június 1.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermékágazatban a tagállamok által a Bizottságnak küldött értesítések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról

26

*

A Bizottság 480/2010/EU rendelete (2010. június 1.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Spressa delle Giudicarie [OEM])

36

*

A Bizottság 481/2010/EU rendelete (2010. június 1.) a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC) szóló 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődével kapcsolatos másodlagos célváltozók 2011-es jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  )

1

38

A Bizottság 482/2010/EU rendelete (2010. június 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 477/2010/EU HATÁROZATA

(2010. május 19.)

az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére és 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A szarvasmarha-, juh- és kecskefélék, valamint a sertések, a friss hús és a húsipari termékek harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló, 1972. december 12-i 72/462/EGK tanácsi irányelv (3) előírta azon országok vagy országrészek jegyzékének összeállítását, amelyekből a tagállamoknak engedélyezniük kell egyes élő állatoknak és egyes állatok friss húsának behozatalát. |
| --- | --- |

(1)

A szarvasmarha-, juh- és kecskefélék, valamint a sertések, a friss hús és a húsipari termékek harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló, 1972. december 12-i 72/462/EGK tanácsi irányelv (3) előírta azon országok vagy országrészek jegyzékének összeállítását, amelyekből a tagállamoknak engedélyezniük kell egyes élő állatoknak és egyes állatok friss húsának behozatalát.

| (2) | Ennek megfelelően elfogadásra került az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló, 1976. december 21-i 79/542/EGK tanácsi határozat (4). Az említett határozat megállapítja az élő állatoknak – a lóféléket kivéve – az Unióba történő behozatalára és az ilyen állatok – beleértve a lóféléket is – friss húsának, kivéve a húskészítményeket, behozatalára vonatkozó egészségügyi feltételeket. A határozat I. és II. melléklete meghatározza azon harmadik országok vagy országrészek jegyzékeit is, amelyekből egyes élő állatok és azok friss húsa az Unióba behozható, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok mintáit. |
| --- | --- |

(2)

Ennek megfelelően elfogadásra került az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló, 1976. december 21-i 79/542/EGK tanácsi határozat (4). Az említett határozat megállapítja az élő állatoknak – a lóféléket kivéve – az Unióba történő behozatalára és az ilyen állatok – beleértve a lóféléket is – friss húsának, kivéve a húskészítményeket, behozatalára vonatkozó egészségügyi feltételeket. A határozat I. és II. melléklete meghatározza azon harmadik országok vagy országrészek jegyzékeit is, amelyekből egyes élő állatok és azok friss húsa az Unióba behozható, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok mintáit.

| (3) | Az említett határozat elfogadása óta számos új állat- és közegészségügyi követelményt állapítottak meg más közösségi jogszabályok, beleértve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvet (5), az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 26-i 2004/68/EK tanácsi irányelvet (6), valamint az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7), az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8), az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9), végül a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10). |
| --- | --- |

(3)

Az említett határozat elfogadása óta számos új állat- és közegészségügyi követelményt állapítottak meg más közösségi jogszabályok, beleértve az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvet (5), az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 26-i 2004/68/EK tanácsi irányelvet (6), valamint az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7), az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (8), az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9), végül a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10).

| (4) | Az említett közösségi jogi aktusok új szabályozási keretet alkotnak ezen a területen, és a 2004/68/EK irányelv hatályon kívül is helyezte a 72/462/EGK irányelvet. |
| --- | --- |

(4)

Az említett közösségi jogi aktusok új szabályozási keretet alkotnak ezen a területen, és a 2004/68/EK irányelv hatályon kívül is helyezte a 72/462/EGK irányelvet.

| (5) | A 2004/68/EK irányelv 20. cikke előírja, hogy az élő állatok, hús és húsipari készítmények behozataláról a 72/462/EGK irányelv alapján elfogadott határozatoknak – többek között a 79/542/EGK határozatnak – megfelelően megállapított végrehajtási szabályoknak mindaddig hatályban kell maradniuk, amíg azokat fel nem váltják az új szabályozási keret alapján elfogadott intézkedések. |
| --- | --- |

(5)

A 2004/68/EK irányelv 20. cikke előírja, hogy az élő állatok, hús és húsipari készítmények behozataláról a 72/462/EGK irányelv alapján elfogadott határozatoknak – többek között a 79/542/EGK határozatnak – megfelelően megállapított végrehajtási szabályoknak mindaddig hatályban kell maradniuk, amíg azokat fel nem váltják az új szabályozási keret alapján elfogadott intézkedések.

| (6) | Ezenkívül az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 4. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a szükséges rendelkezéseknek a 852/2004/EK rendelet, a 853/2004/EK rendelet, a 854/2004/EK rendelet vagy a 2002/99/EK irányelv alapján történő elfogadásáig a 72/462/EGK irányelv alapján elfogadott végrehajtási szabályokat továbbra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(6)

Ezenkívül az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 4. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a szükséges rendelkezéseknek a 852/2004/EK rendelet, a 853/2004/EK rendelet, a 854/2004/EK rendelet vagy a 2002/99/EK irányelv alapján történő elfogadásáig a 72/462/EGK irányelv alapján elfogadott végrehajtási szabályokat továbbra is alkalmazni kell.

| (7) | Az egyes élő állatok és friss hús Európai Unióba történő behozatalára feljogosított harmadik országok, területek vagy ezek részei jegyzékének, valamint az állatorvosi bizonyítványokra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2010. március 12-i 206/2010/EU bizottsági rendelet (12) az állatorvosi bizonyítványokra vonatkozó követelményeket és egyéb rendelkezéseket tartalmaz, amelyek figyelembe veszik az új szabályozási keretet, és a 79/542/EGK határozatban foglaltak helyébe lépnek. Az említett rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve ezért a 79/542/EGK határozat hatályát veszti, és a továbbiakban nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

Az egyes élő állatok és friss hús Európai Unióba történő behozatalára feljogosított harmadik országok, területek vagy ezek részei jegyzékének, valamint az állatorvosi bizonyítványokra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2010. március 12-i 206/2010/EU bizottsági rendelet (12) az állatorvosi bizonyítványokra vonatkozó követelményeket és egyéb rendelkezéseket tartalmaz, amelyek figyelembe veszik az új szabályozási keretet, és a 79/542/EGK határozatban foglaltak helyébe lépnek. Az említett rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve ezért a 79/542/EGK határozat hatályát veszti, és a továbbiakban nem alkalmazandó.

| (8) | Az uniós jogszabályok egyértelműsége és átláthatósága érdekében a 79/542/EGK határozatot kifejezetten hatályon kívül kell helyezni az említett időponttal kezdődő hatállyal, |
| --- | --- |

(8)

Az uniós jogszabályok egyértelműsége és átláthatósága érdekében a 79/542/EGK határozatot kifejezetten hatályon kívül kell helyezni az említett időponttal kezdődő hatállyal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 79/542/EGK határozat 2010. április 9-én hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett határozatra való hivatkozásokat a 206/2010/EU rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2010. május 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BUZEK

a Tanács részéről

az elnök

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  2009. december 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2010. március 25-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2010. április 26-i határozata.

2

(3)  HL L 302., 1972.12.31., 28. o.

3

(4)  HL L 146., 1979.6.14., 15. o.

4

(5)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

5

(6)  HL L 139., 2004.4.30., 321. o.

6

(7)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

7

(8)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

8

(9)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

9

(10)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

10

(11)  HL L 157., 2004.4.30., 33. o.

11

(12)  HL L 73., 2010.3.20., 1. o.

12

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/3

---

A BIZOTTSÁG 478/2010/EU RENDELETE

(2010. június 1.)

a Kínai Népköztársaságból származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2009. szeptember 8-án dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK), a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2009. szeptember 8-án dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK), a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó, nagy szakítószilárdságú poliészterszál Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A panaszt, amelynek eredményeként az eljárást megindították, 2009. július 27-én nyújtotta be a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége; a továbbiakban: panaszos) a nagy szakítószilárdságú poliészterszál olyan gyártói nevében, amelyek termelése a nagy szakítószilárdságú poliészterszál teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 60 %-át teszi ki. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott prima facie bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte vizsgálat megindításának indoklásához. |
| --- | --- |

(2)

A panaszt, amelynek eredményeként az eljárást megindították, 2009. július 27-én nyújtotta be a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége; a továbbiakban: panaszos) a nagy szakítószilárdságú poliészterszál olyan gyártói nevében, amelyek termelése a nagy szakítószilárdságú poliészterszál teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 60 %-át teszi ki. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő súlyos károkra a panaszban felhozott prima facie bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte vizsgálat megindításának indoklásához.

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszos uniós gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat és más ismert érintett feleket, valamint a KNK, Korea és Tajvan képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszos uniós gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, a felhasználókat és más ismert érintett feleket, valamint a KNK, Korea és Tajvan képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek.

| (4) | A panaszos, más uniós gyártók, a KNK-beli, koreai és tajvani exportáló gyártók, az importőrök és a felhasználók kifejtették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt kérte, továbbá bizonyította, hogy meghallgatásának különleges indokai vannak. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos, más uniós gyártók, a KNK-beli, koreai és tajvani exportáló gyártók, az importőrök és a felhasználók kifejtették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára biztosították a meghallgatást, aki azt kérte, továbbá bizonyította, hogy meghallgatásának különleges indokai vannak.

| (5) | Tekintettel a KNK-beli és koreai exportáló gyártók és az importőrök láthatóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi ismert KNK-beli és koreai exportáló gyártót és uniós importőrt felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a KNK-beli és koreai exportáló gyártók és az importőrök láthatóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő. Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi ismert KNK-beli és koreai exportáló gyártót és uniós importőrt felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről.

| (6) | A lenti (22)–(27) preambulumbekezdésben leírtak szerint tizenegy KNK-beli exportáló gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Koreából négy exportáló gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. |
| --- | --- |

(6)

A lenti (22)–(27) preambulumbekezdésben leírtak szerint tizenegy KNK-beli exportáló gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Koreából négy exportáló gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában.

| (7) | Az együttműködő exportáló gyártóktól kapott tájékoztatás alapján a Bizottság a mintához azt a három gyártót, illetve kapcsolt vállalatokból álló csoportot választotta ki, amely a legnagyobb mennyiséget exportálja az Unióba. Valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a KNK hatóságaival konzultációt folytattak, és azok hozzájárultak a minta kiválasztásához. |
| --- | --- |

(7)

Az együttműködő exportáló gyártóktól kapott tájékoztatás alapján a Bizottság a mintához azt a három gyártót, illetve kapcsolt vállalatokból álló csoportot választotta ki, amely a legnagyobb mennyiséget exportálja az Unióba. Valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a KNK hatóságaival konzultációt folytattak, és azok hozzájárultak a minta kiválasztásához.

| (8) | Korea esetében csak négy exportáló gyártó adta meg a szükséges információkat a mintavételi eljáráshoz. Tekintettel az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók alacsony számára, az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(8)

Korea esetében csak négy exportáló gyártó adta meg a szükséges információkat a mintavételi eljáráshoz. Tekintettel az együttműködési szándékukat jelző exportáló gyártók alacsony számára, az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre.

| (9) | Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintában szereplő KNK-beli exportáló gyártóknak, valamint azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek ilyen formanyomtatványt kértek egyéni vizsgálat kérelmezése céljából az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a KNK-beli exportáló gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását – amennyiben ezt igénylik –, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintában szereplő KNK-beli exportáló gyártóknak, valamint azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek ilyen formanyomtatványt kértek egyéni vizsgálat kérelmezése céljából az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján.

| (10) | A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a KNK-beli érintett exportáló gyártók, a KNK hatóságai és a panaszosok számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a KNK-beli érintett exportáló gyártók, a KNK hatóságai és a panaszosok számára. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak.

| (11) | Két exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet kiszámítását kérte. Úgy ítélték azonban, hogy az érintett exportáló gyártók egyéni vizsgálata további helyszíni látogatásokat és specifikus elemzést igényelne, így túlzott terhet jelentene, és akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az említett exportáló gyártók egyéni vizsgálat iránti kérelme nem fogadható el. |
| --- | --- |

(11)

Két exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet kiszámítását kérte. Úgy ítélték azonban, hogy az érintett exportáló gyártók egyéni vizsgálata további helyszíni látogatásokat és specifikus elemzést igényelne, így túlzott terhet jelentene, és akadályozná a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az említett exportáló gyártók egyéni vizsgálat iránti kérelme nem fogadható el.

| (12) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és minden további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkező vállalatnak, azaz négy uniós gyártónak, tíz importőrnek és hatvannyolc felhasználónak. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és minden további, az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőig jelentkező vállalatnak, azaz négy uniós gyártónak, tíz importőrnek és hatvannyolc felhasználónak.

| (13) | A panaszos uniós gyártóktól és egy a vizsgálatot támogató további uniós gyártótól, valamint két nem kacsolt importőrtől és harminchárom felhasználótól érkezett válasz. |
| --- | --- |

(13)

A panaszos uniós gyártóktól és egy a vizsgálatot támogató további uniós gyártótól, valamint két nem kacsolt importőrtől és harminchárom felhasználótól érkezett válasz.

| (14) | A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalatok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat: | Uniós gyártók:







  — | Brilen SA, Barbastro, Spanyolország, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. Az alábbi vállalatok telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:

Uniós gyártók:

—

Brilen SA, Barbastro, Spanyolország,

| — | Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg és kapcsolt vállalatai: Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franciaország; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Németország; Performance Fibers, Bobingen, Németország; Performance Fibers, Guben, Németország, |
| --- | --- |

—

Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg és kapcsolt vállalatai: Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franciaország; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Németország; Performance Fibers, Bobingen, Németország; Performance Fibers, Guben, Németország,

| — | Polyester High Performance, Wuppertal, Németország, |
| --- | --- |

—

Polyester High Performance, Wuppertal, Németország,

| — | Sioen, Mouscron, Belgium. |
| --- | --- |

—

Sioen, Mouscron, Belgium.

| | Uniós importőrök:







  — | Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Németország. |
| --- | --- | --- |

Uniós importőrök:

—

Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Németország.

| | Uniós felhasználók:







  — | Autoliv Romania SA, Brasov, Románia, |
| --- | --- | --- |

Uniós felhasználók:

—

Autoliv Romania SA, Brasov, Románia,

| — | Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Németország, |
| --- | --- |

—

Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Németország,

| — | Michelin, Clermont Ferrand, Franciaország, |
| --- | --- |

—

Michelin, Clermont Ferrand, Franciaország,

| — | Mitas AS, Prague, Cseh Köztársaság. |
| --- | --- |

—

Mitas AS, Prague, Cseh Köztársaság.

| | KNK-beli exportáló gyártók:







  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Saohszing, |
| --- | --- | --- |

KNK-beli exportáló gyártók:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Saohszing,

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Hajning, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Hajning,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Hucsou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Hucsou.

| | Koreai exportáló gyártók:







  — | Hyosung Corporation, Szöul, |
| --- | --- | --- |

Koreai exportáló gyártók:

—

Hyosung Corporation, Szöul,

| — | Kolon Industries Inc, Szöul, |
| --- | --- |

—

Kolon Industries Inc, Szöul,

| — | KP Chemtech Corporation, Ulszan, |
| --- | --- |

—

KP Chemtech Corporation, Ulszan,

| — | Samyang Corporation, Szöul. |
| --- | --- |

—

Samyang Corporation, Szöul.

| | Tajvani exportáló gyártók:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd, Tajpej, |
| --- | --- | --- |

Tajvani exportáló gyártók:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd, Tajpej,

| — | Shinkong Corporation, Tajpej. |
| --- | --- |

—

Shinkong Corporation, Tajpej.

| | Uniós kapcsolt importőrök:







  — | Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg. |
| --- | --- | --- |

Uniós kapcsolt importőrök:

—

Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.

| | Analóg országbeli gyártók:







  — | Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA. |
| --- | --- | --- |

Analóg országbeli gyártók:

—

Performance Fibers, Inc. and Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.

1.3.   Vizsgálati időszak

| (15) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(15)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (16) | Az érintett termék a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá sorolt, a KNK-ból, Koreából és Tajvanról származó (a varrócérnától különböző) nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi kiszerelésben nem értékesített poliészterszál, beleértve a 67 decitexnél finomabb monofil szálat is (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(16)

Az érintett termék a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá sorolt, a KNK-ból, Koreából és Tajvanról származó (a varrócérnától különböző) nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi kiszerelésben nem értékesített poliészterszál, beleértve a 67 decitexnél finomabb monofil szálat is (a továbbiakban: érintett termék).

| (17) | Az érintett termék kiváló tulajdonságokkal rendelkezik, és számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, szállítószalagok, biztonsági övek, hálók és geoszintetikus termékek előállítására. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett termék kiváló tulajdonságokkal rendelkezik, és számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, szállítószalagok, biztonsági övek, hálók és geoszintetikus termékek előállítására.

| (18) | A vizsgálat folyamán egyes érintett felek kérték, hogy a vizsgált termékek köréből vegyék ki a gumiabroncsgyártásban használt, úgynevezett „High Modulus Low Shrinkage” (a továbbiakban: HMLS) fonalat. Azzal érveltek, hogy a HMLS jellemzői és alkalmazási köre eltér az egyéb nagy szakítószilárdságú szálakétól. |
| --- | --- |

(18)

A vizsgálat folyamán egyes érintett felek kérték, hogy a vizsgált termékek köréből vegyék ki a gumiabroncsgyártásban használt, úgynevezett „High Modulus Low Shrinkage” (a továbbiakban: HMLS) fonalat. Azzal érveltek, hogy a HMLS jellemzői és alkalmazási köre eltér az egyéb nagy szakítószilárdságú szálakétól.

| (19) | A vizsgálat azonban kimutatta, hogy annak ellenére, hogy a HMLS fonal rendelkezik bizonyos megkülönböztető jellemzőkkel az egyéb nagy szakítószilárdságú szálakhoz képest (pl. modulus, zsugorodás, szakítószilárdság, fáradási szilárdság), az érintett termék különböző típusainak alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai megegyeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálat azonban kimutatta, hogy annak ellenére, hogy a HMLS fonal rendelkezik bizonyos megkülönböztető jellemzőkkel az egyéb nagy szakítószilárdságú szálakhoz képest (pl. modulus, zsugorodás, szakítószilárdság, fáradási szilárdság), az érintett termék különböző típusainak alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai megegyeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek.

2.2.   Hasonló termék

| (20) | A vizsgálat szerint a KNK-ból, Koreából és Tajvanról az Unióba exportált terméknek, a Koreában és Tajvanon gyártott és belföldön értékesített terméknek, a KNK-ban piacgazdasági elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó által gyártott és belföldön értékesített terméknek, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített terméknek az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint az alkalmazási köre azonosak. Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak minősülnek. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat szerint a KNK-ból, Koreából és Tajvanról az Unióba exportált terméknek, a Koreában és Tajvanon gyártott és belföldön értékesített terméknek, a KNK-ban piacgazdasági elbánásban részesülő kínai exportáló gyártó által gyártott és belföldön értékesített terméknek, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített terméknek az alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint az alkalmazási köre azonosak. Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonlónak minősülnek.

3.   MINTAVÉTEL

3.1.   Mintavétel az importőrök körében

| (21) | Tekintettel a panasz alapján azonosított importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az importőrök esetében mintavételt helyeztek kilátásba. Azonban a benyújtott információk vizsgálatát követően, valamint tekintettel az együttműködési szándékukat jelző importőrök alacsony számára, az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel a panasz alapján azonosított importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az importőrök esetében mintavételt helyeztek kilátásba. Azonban a benyújtott információk vizsgálatát követően, valamint tekintettel az együttműködési szándékukat jelző importőrök alacsony számára, az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre.

3.2.   Mintavétel a KNK-beli exportáló gyártók körében

| (22) | Tekintettel a KNK-beli gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt helyezett kilátásba a dömping megállapítására. |
| --- | --- |

(22)

Tekintettel a KNK-beli gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban mintavételt helyezett kilátásba a dömping megállapítására.

| (23) | Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről és adott esetben kiválaszthassa a mintát, felkérték a KNK-beli exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak alapvető tájékoztatást külföldi és belföldi eladásaikról, az érintett termék gyártásával összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolt vállalat nevéről és tevékenységéről. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről és adott esetben kiválaszthassa a mintát, felkérték a KNK-beli exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak alapvető tájékoztatást külföldi és belföldi eladásaikról, az érintett termék gyártásával összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és/vagy értékesítésébe bevont kapcsolt vállalat nevéről és tevékenységéről.

| (24) | A KNK hatóságaival és a gyártók szövetségével, azaz a Kínai Textilimportőrök és Exportőrök Kereskedelmi Kamarájával is konzultációt folytattak a reprezentatív minta kiválasztása céljából. |
| --- | --- |

(24)

A KNK hatóságaival és a gyártók szövetségével, azaz a Kínai Textilimportőrök és Exportőrök Kereskedelmi Kamarájával is konzultációt folytattak a reprezentatív minta kiválasztása céljából.

3.2.1.   Az együttműködő exportáló gyártók előzetes kiválasztása

| (25) | Összesen tizenegy exportáló gyártó, beleértve a KNK-beli kapcsolt vállalatcsoportokat, jelentkezett és adta meg a kért tájékoztatást az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Valamennyien beszámoltak arról, hogy a vizsgálati időszak során az érintett terméket exportálták az Unióba, továbbá jelezték azon szándékukat, hogy részt kívánnak venni a mintában. Így ezt a tizenegy gyártót tekintették a jelen vizsgálatban együttműködő gyártónak (a továbbiakban: együttműködő exportáló gyártók). |
| --- | --- |

(25)

Összesen tizenegy exportáló gyártó, beleértve a KNK-beli kapcsolt vállalatcsoportokat, jelentkezett és adta meg a kért tájékoztatást az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Valamennyien beszámoltak arról, hogy a vizsgálati időszak során az érintett terméket exportálták az Unióba, továbbá jelezték azon szándékukat, hogy részt kívánnak venni a mintában. Így ezt a tizenegy gyártót tekintették a jelen vizsgálatban együttműködő gyártónak (a továbbiakban: együttműködő exportáló gyártók).

| (26) | Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a fent említett határidőn belül nem jelentkeztek, vagy nem nyújtották be időben a kért információkat, a vizsgálatban nem együttműködőnek minősítették. Összevetve az Eurostat behozatali adatait és az érintett terméknek az Unióba történő kivitelének mennyiségeit, amelyeket a (25) preambulumbekezdésben említett vállalatok a vizsgálati időszak tekintetében bejelentettek, megállapítható, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködése igen magas szintű volt, ahogy azt az alábbi (73) preambulumbekezdés említi. |
| --- | --- |

(26)

Azokat az exportáló gyártókat, amelyek a fent említett határidőn belül nem jelentkeztek, vagy nem nyújtották be időben a kért információkat, a vizsgálatban nem együttműködőnek minősítették. Összevetve az Eurostat behozatali adatait és az érintett terméknek az Unióba történő kivitelének mennyiségeit, amelyeket a (25) preambulumbekezdésben említett vállalatok a vizsgálati időszak tekintetében bejelentettek, megállapítható, hogy a kínai exportáló gyártók együttműködése igen magas szintű volt, ahogy azt az alábbi (73) preambulumbekezdés említi.

3.2.2.   A KNK-beli együttműködő exportáló gyártók mintájának kiválasztása

| (27) | Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság a mintát az Unióba irányuló nagy szakítószilárdságú szál export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta három vállalatot vagy kapcsolt vállalatcsoportot tartalmaz, amely az érintett termék tekintetében az Unióba történő teljes export több mint 65 %-át bonyolítja. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban, valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a KNK hatóságaival konzultációt folytattak, és azok hozzájárultak a minta kiválasztásához. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság a mintát az Unióba irányuló nagy szakítószilárdságú szál export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A kiválasztott minta három vállalatot vagy kapcsolt vállalatcsoportot tartalmaz, amely az érintett termék tekintetében az Unióba történő teljes export több mint 65 %-át bonyolítja. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban, valamennyi érintett exportáló gyártóval és szövetségükkel, valamint a KNK hatóságaival konzultációt folytattak, és azok hozzájárultak a minta kiválasztásához.

3.3.   Egyéni vizsgálat

| (28) | Két exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokat, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérte. |
| --- | --- |

(28)

Két exportáló gyártó, amely nem került be a mintába, mert nem teljesítette az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kritériumokat, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérte.

| (29) | A fenti (27) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintát ésszerű számú vállalatra szűkítették, amelyek vizsgálata a rendelkezésre álló időn belül elvégezhető. Azon vállalatokat, amelyeket az érintett országokban a dömping kivizsgálása céljából vizsgáltak, a fenti (14) preambulumbekezdés sorolja fel. Tekintetbe véve az érintett vállalatok telephelyein teendő ellenőrző látogatások számát, amely a KNK esetében maga után vonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszok ellenőrzését, úgy ítélték meg, hogy az egyéni vizsgálatok túlzott terhet jelentenének és megakadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését. |
| --- | --- |

(29)

A fenti (27) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintát ésszerű számú vállalatra szűkítették, amelyek vizsgálata a rendelkezésre álló időn belül elvégezhető. Azon vállalatokat, amelyeket az érintett országokban a dömping kivizsgálása céljából vizsgáltak, a fenti (14) preambulumbekezdés sorolja fel. Tekintetbe véve az érintett vállalatok telephelyein teendő ellenőrző látogatások számát, amely a KNK esetében maga után vonta a piacgazdasági elbánás iránti kérelmek és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszok ellenőrzését, úgy ítélték meg, hogy az egyéni vizsgálatok túlzott terhet jelentenének és megakadályoznák a vizsgálat megfelelő időben történő befejezését.

| (30) | Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az egyéni vizsgálat iránti két kérelem nem fogadható el. |
| --- | --- |

(30)

Ezért ideiglenesen úgy határoztak, hogy az egyéni vizsgálat iránti két kérelem nem fogadható el.

4.   DÖMPING

4.1.   Általános módszertan

| (31) | Az alábbiakban ismertetett általános módszertant alkalmazták Korea és Tajvan összes exportáló gyártójára, a piacgazdasági elbánásban részesülő KNK-beli exportáló gyártóra, továbbá – figyelembe véve az analóg ország fogalmát – a mintába felvett két másik, piacgazdasági elbánásban nem részesülő KNK-beli exportáló gyártóra is. A dömpinggel kapcsolatosan az egyes országokra vonatkozó megállapítások bemutatása ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásaira korlátozódik. |
| --- | --- |

(31)

Az alábbiakban ismertetett általános módszertant alkalmazták Korea és Tajvan összes exportáló gyártójára, a piacgazdasági elbánásban részesülő KNK-beli exportáló gyártóra, továbbá – figyelembe véve az analóg ország fogalmát – a mintába felvett két másik, piacgazdasági elbánásban nem részesülő KNK-beli exportáló gyártóra is. A dömpinggel kapcsolatosan az egyes országokra vonatkozó megállapítások bemutatása ezért csak az egyes exportáló országok sajátos vonásaira korlátozódik.

4.1.1.   Rendes érték

| (32) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók esetében a hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiséget tesz-e ki, azaz hogy ezen értékesítés teljes volumene egyenlő-e az Unióba történő hasonló exportértékesítés teljes volumenének 5 %-ával vagy ennél nagyobb. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók esetében a hasonló termék független vevőknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiséget tesz-e ki, azaz hogy ezen értékesítés teljes volumene egyenlő-e az Unióba történő hasonló exportértékesítés teljes volumenének 5 %-ával vagy ennél nagyobb.

| (33) | Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(33)

Ezt követően a Bizottság meghatározta az általános reprezentatív értékesítéssel rendelkező exportáló gyártók által a belföldi piacon eladott azon terméktípusokat, amelyek megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal.

| (34) | Az érintett exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített minden egyes olyan terméktípus esetében, amely a vizsgálat szerint közvetlenül összehasonlítható volt az Unióba exportált terméktípussal, meghatározták, hogy a belföldi értékesítés kellően reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt célok szempontjából. Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevőknek értékesített terméktípus mennyisége az uniós export keretében értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt. |
| --- | --- |

(34)

Az érintett exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített minden egyes olyan terméktípus esetében, amely a vizsgálat szerint közvetlenül összehasonlítható volt az Unióba exportált terméktípussal, meghatározták, hogy a belföldi értékesítés kellően reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt célok szempontjából. Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevőknek értékesített terméktípus mennyisége az uniós export keretében értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt.

| (35) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes vállalatok belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. E célból az egyes exportált terméktípusokra vonatkozóan megállapították a független vevőknek történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes vállalatok belföldi értékesítése a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. E célból az egyes exportált terméktípusokra vonatkozóan megállapították a független vevőknek történő nyereséges belföldi értékesítés részarányát.

| (36) | Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenében 80 %-nál többet képviselt, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(36)

Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenében 80 %-nál többet képviselt, és amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál nagyobb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus teljes belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.

| (37) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene az adott terméktípus teljes értékesítési volumenében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, vagy amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(37)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene az adott terméktípus teljes értékesítési volumenében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, vagy amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (38) | Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítették, akkor ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették. |
| --- | --- |

(38)

Amennyiben valamennyi terméktípust veszteséggel értékesítették, akkor ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették.

| (39) | A nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesített terméktípusok, valamint a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a Bizottság számított rendes értéket alkalmazott az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(39)

A nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesített terméktípusok, valamint a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a Bizottság számított rendes értéket alkalmazott az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

| (40) | A rendes érték kiszámításához, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a felmerült értékesítési, általános és igazgatási (a továbbiakban: SGA) ráfordításokat és az egyes érintett együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereség súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók – a vizsgálati időszakban felmerült – saját átlagos gyártási költségeihez. Szükség esetén a beszámolóban szereplő gyártási költségeket és SGA-költségeket kiigazították, mielőtt azokat a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták, és a rendes értékeket kiszámították. |
| --- | --- |

(40)

A rendes érték kiszámításához, az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a felmerült értékesítési, általános és igazgatási (a továbbiakban: SGA) ráfordításokat és az egyes érintett együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereség súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók – a vizsgálati időszakban felmerült – saját átlagos gyártási költségeihez. Szükség esetén a beszámolóban szereplő gyártási költségeket és SGA-költségeket kiigazították, mielőtt azokat a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták, és a rendes értékeket kiszámították.

4.1.2.   Exportár

| (41) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(41)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független uniós vevőknek exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján határozták meg.

| (42) | Azokban az esetekben, amikor az értékesítés kapcsolt importőrön keresztül történt, az exportárat az importált termékeknek a független vevők részére történő első viszonteladásakor alkalmazott árak alapján számították ki, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. Ezekben az esetekben kiigazították a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költséget, a vámokat és az adókat, az SGA-költségeket, valamint egy ésszerű haszonkulcsot is beleértve. A kapcsolt importőr saját SGA-költségeit vették figyelembe, és ésszerű haszonkulcsot határoztak meg azon haszonkulcs alapján, amelyet a vizsgálat szerint az érintett termék független importőre ért el. |
| --- | --- |

(42)

Azokban az esetekben, amikor az értékesítés kapcsolt importőrön keresztül történt, az exportárat az importált termékeknek a független vevők részére történő első viszonteladásakor alkalmazott árak alapján számították ki, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban. Ezekben az esetekben kiigazították a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költséget, a vámokat és az adókat, az SGA-költségeket, valamint egy ésszerű haszonkulcsot is beleértve. A kapcsolt importőr saját SGA-költségeit vették figyelembe, és ésszerű haszonkulcsot határoztak meg azon haszonkulcs alapján, amelyet a vizsgálat szerint az érintett termék független importőre ért el.

4.1.3.   Összehasonlítás

| (43) | A rendes értéket és az exportárat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. |
| --- | --- |

(43)

A rendes értéket és az exportárat a gyártelepi ár alapján hasonlították össze.

| (44) | A rendes érték és az exportár hitelt érdemlő összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. |
| --- | --- |

(44)

A rendes érték és az exportár hitelt érdemlő összehasonlításának biztosítása érdekében, kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.

4.1.4.   Dömpingkülönbözet

| (45) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlításával állapították meg. |
| --- | --- |

(45)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlításával állapították meg.

4.2.   KNK

4.2.1.   A piacgazdasági elbánás feltételeinek vizsgálata

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyek megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyek megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek.

| (47) | Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:






  1. | az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; a nagyobb ráfordítások lényegében a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(47)

Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:

1.

az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; a nagyobb ráfordítások lényegében a piaci értékeket tükrözik;

| 2. | a vállalatok egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak; |
| --- | --- |

2.

a vállalatok egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;

| 3. | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások;

| 4. | a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják a jogbiztonságot és a stabilitást; |
| --- | --- |

4.

a csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják a jogbiztonságot és a stabilitást;

| 5. | a valutaváltások piaci árfolyamon történnek. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltások piaci árfolyamon történnek.

| (48) | A mintában szereplő valamennyi vállalat kérte a piacgazdasági elbánást, valamint válaszolt a piacgazdasági elbánással kapcsolatos formanyomtatványon a megadott határidőn belül. A Bizottság bekérte és ellenőrizte a formanyomtatványokon szereplő információkat és az érintett vállalatok telephelyein szükségesnek tartott minden egyéb információt. |
| --- | --- |

(48)

A mintában szereplő valamennyi vállalat kérte a piacgazdasági elbánást, valamint válaszolt a piacgazdasági elbánással kapcsolatos formanyomtatványon a megadott határidőn belül. A Bizottság bekérte és ellenőrizte a formanyomtatványokon szereplő információkat és az érintett vállalatok telephelyein szükségesnek tartott minden egyéb információt.

| (49) | Az ellenőrzés során megállapították, hogy a mintában szereplő KNK-beli exportáló gyártó közül kettő nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához. |
| --- | --- |

(49)

Az ellenőrzés során megállapították, hogy a mintában szereplő KNK-beli exportáló gyártó közül kettő nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához.

| (50) | Konkrétan, egy, a mintában szereplő exportáló gyártó nem teljesítette az 1–3. kritériumban foglalt követelményeket. Először is, nem tudta bizonyítani, hogy döntéseit a piaci jelzésekre reagálva, jelentős állami beavatkozás nélkül hozza meg, mivel értékesítési tevékenységeivel kapcsolatban korlátozások meglétét állapították meg: a vállalatot ugyanis kötelezték, hogy az érintett termék egy bizonyos mennyiségét a belföldi piacon értékesítse. Másodszor, az érintett exportáló gyártó nem bizonyította, hogy számviteli nyilvántartását a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően auditálták. A vizsgálat a kérelmező számviteli nyilvántartásában rámutatott egy sor ellentmondásra és hiányosságra, továbbá megállapította, hogy bizonyos esetekben megszegték az IAS-elveket. Végül, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokat figyeltek meg a földhasználati jog nem megfelelő értékbecslése vonatkozásában. |
| --- | --- |

(50)

Konkrétan, egy, a mintában szereplő exportáló gyártó nem teljesítette az 1–3. kritériumban foglalt követelményeket. Először is, nem tudta bizonyítani, hogy döntéseit a piaci jelzésekre reagálva, jelentős állami beavatkozás nélkül hozza meg, mivel értékesítési tevékenységeivel kapcsolatban korlátozások meglétét állapították meg: a vállalatot ugyanis kötelezték, hogy az érintett termék egy bizonyos mennyiségét a belföldi piacon értékesítse. Másodszor, az érintett exportáló gyártó nem bizonyította, hogy számviteli nyilvántartását a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően auditálták. A vizsgálat a kérelmező számviteli nyilvántartásában rámutatott egy sor ellentmondásra és hiányosságra, továbbá megállapította, hogy bizonyos esetekben megszegték az IAS-elveket. Végül, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokat figyeltek meg a földhasználati jog nem megfelelő értékbecslése vonatkozásában.

| (51) | A mintában szereplő másik exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, hogy teljesítette az 1. és a 3. kritériumot. Nem tudta igazolni, hogy döntéseit a piaci jelzésekre reagálva, jelentős állami beavatkozás nélkül hozta meg, mivel értékesítési tevékenységeivel kapcsolatban a fenti (50) preambulumbekezdésben említettekhez hasonló korlátozások meglétét állapították meg, továbbá az állam által kiadott igazolás megléte ellenére a jegyzett tőkéjének egy része nem került befizetésre. Nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokat figyeltek meg a földhasználati jog nem megfelelő értékbecslése vonatkozásában. |
| --- | --- |

(51)

A mintában szereplő másik exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, hogy teljesítette az 1. és a 3. kritériumot. Nem tudta igazolni, hogy döntéseit a piaci jelzésekre reagálva, jelentős állami beavatkozás nélkül hozta meg, mivel értékesítési tevékenységeivel kapcsolatban a fenti (50) preambulumbekezdésben említettekhez hasonló korlátozások meglétét állapították meg, továbbá az állam által kiadott igazolás megléte ellenére a jegyzett tőkéjének egy része nem került befizetésre. Nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokat figyeltek meg a földhasználati jog nem megfelelő értékbecslése vonatkozásában.

| (52) | A mintában szereplők közül egy exportáló gyártó bizonyította, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott összes feltételt, így megkaphatta a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(52)

A mintában szereplők közül egy exportáló gyártó bizonyította, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott összes feltételt, így megkaphatta a piacgazdasági elbánást.

4.2.2.   Egyéni elbánás

| (53) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi feltételnek megfelelnek. |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi feltételnek megfelelnek.

| (54) | Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:






  1. | egészben vagy részben külföldi tulajdonú vállalatok vagy vegyes vállalatok esetében az exportőrök szabadon repatriálhatnak tőkét és profitot; |
| --- | --- | --- |

(54)

Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk ezeket a feltételeket:

1.

egészben vagy részben külföldi tulajdonú vállalatok vagy vegyes vállalatok esetében az exportőrök szabadon repatriálhatnak tőkét és profitot;

| 2. | az exportárak, az exportált mennyiségek és az értékesítés feltételei szabadon meghatározhatók; |
| --- | --- |

2.

az exportárak, az exportált mennyiségek és az értékesítés feltételei szabadon meghatározhatók;

| 3. | a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; az igazgatótanácsban tag vagy a menedzsmentben kulcsfontosságú szerepet betöltő állami tisztviselők vagy kisebbségben vannak, vagy igazolni kell, hogy a vállalat ennek ellenére kellően független az állami beavatkozástól; |
| --- | --- |

3.

a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; az igazgatótanácsban tag vagy a menedzsmentben kulcsfontosságú szerepet betöltő állami tisztviselők vagy kisebbségben vannak, vagy igazolni kell, hogy a vállalat ennek ellenére kellően független az állami beavatkozástól;

| 4. | a valutaváltások piaci árfolyamon történnek; és |
| --- | --- |

4.

a valutaváltások piaci árfolyamon történnek; és

| 5. | az állami beavatkozás jellege nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését abban az esetben, ha az egyes exportőrök különböző vámtételek hatálya alá esnek. |
| --- | --- |

5.

az állami beavatkozás jellege nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését abban az esetben, ha az egyes exportőrök különböző vámtételek hatálya alá esnek.

| (55) | A mintában szereplő exportáló gyártók, amelyek nem teljesítették a piacgazdasági elbánás feltételeit, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(55)

A mintában szereplő exportáló gyártók, amelyek nem teljesítették a piacgazdasági elbánás feltételeit, egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást.

| (56) | A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy a mintába felvett alábbi két KNK-beli exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt:






  — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

(56)

A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapították, hogy a mintába felvett alábbi két KNK-beli exportáló gyártó teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi követelményt:

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

4.2.3.   Analóg ország

| (57) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja szerint az átalakulóban lévő gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számított érték alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(57)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja szerint az átalakulóban lévő gazdaságok esetében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) alkalmazott ár vagy számított érték alapján kell megállapítani.

| (58) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat (USA) javasolták megfelelő analóg országnak a rendes érték meghatározásához a KNK számára. A Bizottság felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy adják elő a javaslattal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(58)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat (USA) javasolták megfelelő analóg országnak a rendes érték meghatározásához a KNK számára. A Bizottság felkérte valamennyi érdekelt felet, hogy adják elő a javaslattal kapcsolatos észrevételeiket.

| (59) | Az érintett felek közül sokan ellenezték a javaslatot és felvetették, hogy Tajvant vagy Koreát vegyék figyelembe, mivel szerintük ezek az országok alkalmasabbak az adott célra. A felhozott főbb érvek a következők voltak:






  a) | az USA-ban a gyártási folyamatok és költségek jelentősen eltérnek a KNK-beli folyamatoktól és költségektől, mivel az előbbi országban használt berendezések régiek és elavultak, míg a kínai gyártók többsége által használt gépek korszerűek és a legújabb technológia felhasználásával készültek; a kínai, tajvani és koreai exportáló gyártók többsége az egylépéses gyártási technológiát alkalmazza, ami hatékonyabbá teszi őket USA-beli versenytársaiknál; |
| --- | --- | --- |

(59)

Az érintett felek közül sokan ellenezték a javaslatot és felvetették, hogy Tajvant vagy Koreát vegyék figyelembe, mivel szerintük ezek az országok alkalmasabbak az adott célra. A felhozott főbb érvek a következők voltak:

a)

az USA-ban a gyártási folyamatok és költségek jelentősen eltérnek a KNK-beli folyamatoktól és költségektől, mivel az előbbi országban használt berendezések régiek és elavultak, míg a kínai gyártók többsége által használt gépek korszerűek és a legújabb technológia felhasználásával készültek; a kínai, tajvani és koreai exportáló gyártók többsége az egylépéses gyártási technológiát alkalmazza, ami hatékonyabbá teszi őket USA-beli versenytársaiknál;

| b) | az a tény, hogy a tajvani és a koreai exportőrökről azt állítják, hogy dömpingelnek, nem lényeges a megfelelő analóg ország kiválasztása szempontjából; |
| --- | --- |

b)

az a tény, hogy a tajvani és a koreai exportőrökről azt állítják, hogy dömpingelnek, nem lényeges a megfelelő analóg ország kiválasztása szempontjából;

| c) | a panaszosoknak kapcsolt vállalataik vannak az USA-ban, és nem lenne helyénvaló, ha a rendes értéket ezen kapcsolt vállalatok által megadott információk alapján határoznák meg; |
| --- | --- |

c)

a panaszosoknak kapcsolt vállalataik vannak az USA-ban, és nem lenne helyénvaló, ha a rendes értéket ezen kapcsolt vállalatok által megadott információk alapján határoznák meg;

| d) | az USA-ban és a KNK-ban eltérőek a verseny feltételei; az USA piacát gyakorlatilag egyetlen gyártó monopolhelyzete jellemzi, míg Tajvanon és Koreában – akárcsak a KNK-ban – nagyszámú belföldi gyártó működik. |
| --- | --- |

d)

az USA-ban és a KNK-ban eltérőek a verseny feltételei; az USA piacát gyakorlatilag egyetlen gyártó monopolhelyzete jellemzi, míg Tajvanon és Koreában – akárcsak a KNK-ban – nagyszámú belföldi gyártó működik.

| (60) | A Bizottság megvizsgálta a fenti észrevételeket és megállapította, hogy ezek összességében megalapozottak az analóg ország kiválasztása szempontjából. Azt is megvizsgálták, hogy Tajvan vagy Korea alkalmas lenne-e piacgazdasági berendezkedésű harmadik országnak a rendes érték meghatározásához a KNK számára. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság megvizsgálta a fenti észrevételeket és megállapította, hogy ezek összességében megalapozottak az analóg ország kiválasztása szempontjából. Azt is megvizsgálták, hogy Tajvan vagy Korea alkalmas lenne-e piacgazdasági berendezkedésű harmadik országnak a rendes érték meghatározásához a KNK számára.

| (61) | A vizsgálat konkrétan megállapította, hogy a tajvani és a KNK-beli végtermékek között a hasonlóság nagyobb mértékű. Megjegyezték, hogy a tajvani exportáló gyártók kapcsolt termelők révén a KNK-ban is jelen vannak, és alapvetően azonos feltételek mellett működnek a két országban. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálat konkrétan megállapította, hogy a tajvani és a KNK-beli végtermékek között a hasonlóság nagyobb mértékű. Megjegyezték, hogy a tajvani exportáló gyártók kapcsolt termelők révén a KNK-ban is jelen vannak, és alapvetően azonos feltételek mellett működnek a két országban.

| (62) | Ennek alapján úgy ítélték, hogy helyénvalóbb, ha analóg országként Tajvant veszik figyelembe a rendes érték meghatározásához a KNK számára, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(62)

Ennek alapján úgy ítélték, hogy helyénvalóbb, ha analóg országként Tajvant veszik figyelembe a rendes érték meghatározásához a KNK számára, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban.

| (63) | Miután Tajvant választották ki analóg országnak, kiszámították a rendes értéket azon tajvani exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött adatok alapján, amelyek a vizsgálatban maradéktalanul együttműködtek. A rendes értéket a tajvani belföldi piacon végzett értékesítések során a hasonló típusú termékekért fizetett vagy fizetendő ár alapján határozták meg, azzal a feltétellel, hogy a vizsgálatok szerint ezen termékek értékesítése reprezentatív mennyiségben, a rendes kereskedelmi forgalomban valósult meg. Ez a feltétel egy sor exportált terméktípus esetében teljesült. |
| --- | --- |

(63)

Miután Tajvant választották ki analóg országnak, kiszámították a rendes értéket azon tajvani exportáló gyártók telephelyein ellenőrzött adatok alapján, amelyek a vizsgálatban maradéktalanul együttműködtek. A rendes értéket a tajvani belföldi piacon végzett értékesítések során a hasonló típusú termékekért fizetett vagy fizetendő ár alapján határozták meg, azzal a feltétellel, hogy a vizsgálatok szerint ezen termékek értékesítése reprezentatív mennyiségben, a rendes kereskedelmi forgalomban valósult meg. Ez a feltétel egy sor exportált terméktípus esetében teljesült.

4.2.4.   Rendes érték

4.2.4.1.   A mintavételben szereplő azon exportáló gyártók, akik számára biztosították a piacgazdasági elbánást

| (64) | A mintavételben szereplő, piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló gyártóról megállapították, hogy belföldi eladásai többségében reprezentatív mennyiségben történtek, és a szokásos kereskedelmi forgalomban kerültek értékesítésre. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően e terméktípusok rendes értéke a vizsgálati időszak alatt a KNK belső piacán a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(64)

A mintavételben szereplő, piacgazdasági elbánásban részesülő exportáló gyártóról megállapították, hogy belföldi eladásai többségében reprezentatív mennyiségben történtek, és a szokásos kereskedelmi forgalomban kerültek értékesítésre. Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően e terméktípusok rendes értéke a vizsgálati időszak alatt a KNK belső piacán a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra.

| (65) | Azon terméktípusok esetében, amelyek értékesítése nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, illetve amely terméktípusokat a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek, a rendes értéket a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint kellett meghatározni. |
| --- | --- |

(65)

Azon terméktípusok esetében, amelyek értékesítése nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, illetve amely terméktípusokat a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek, a rendes értéket a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint kellett meghatározni.

4.2.4.2.   A mintavételben szereplő azon exportáló gyártók, akik számára nem biztosították a piacgazdasági elbánást

| (66) | A fenti (57)–(63) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország, jelen esetben Tajvan ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(66)

A fenti (57)–(63) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország, jelen esetben Tajvan ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.

| (67) | Azon többi exportált terméktípus esetében, amelyek értékesítése Tajvanon nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, vagy amelyek tajvani gyártók által a saját belföldi piacon történt értékesítése nem reprezentatív mennyiségben valósult meg a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt. |
| --- | --- |

(67)

Azon többi exportált terméktípus esetében, amelyek értékesítése Tajvanon nem a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt, vagy amelyek tajvani gyártók által a saját belföldi piacon történt értékesítése nem reprezentatív mennyiségben valósult meg a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.

4.2.5.   Exportár

| (68) | A mintavételben szereplő három exportáló gyártó által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül független vevők számára került értékesítésre az Unióban. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(68)

A mintavételben szereplő három exportáló gyártó által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül független vevők számára került értékesítésre az Unióban. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

4.2.6.   Összehasonlítás

| (69) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, az árengedmények, kedvezmények és a közvetett adózás vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták. |
| --- | --- |

(69)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, az árengedmények, kedvezmények és a közvetett adózás vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.

4.2.7.   Dömpingkülönbözetek

4.2.7.1.   A mintavételben szereplő exportáló gyártók esetében

| (70) | A mintavételben szereplő vállalatok esetében, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően összehasonlították az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát és a megfelelő érintett terméktípus exportárának súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(70)

A mintavételben szereplő vállalatok esetében, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően összehasonlították az egyes terméktípusok rendes értékének súlyozott átlagát és a megfelelő érintett terméktípus exportárának súlyozott átlagát.

| (71) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| — | Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd |

(71)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

—

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

| — | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

| — | Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

4.2.7.2.   A többi együttműködő exportáló gyártó esetében

| (72) | A mintavételbe fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően számították ki. Ezt a különbözetet a mintavételben szereplő exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg, figyelmen kívül hagyva a nulla dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártók különbözetét. Ez alapján, a mintavételbe fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetet ideiglenesen 8,9 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(72)

A mintavételbe fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagú dömpingkülönbözetét az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően számították ki. Ezt a különbözetet a mintavételben szereplő exportáló gyártók esetében megállapított különbözetek alapján határozták meg, figyelmen kívül hagyva a nulla dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártók különbözetét. Ez alapján, a mintavételbe fel nem vett együttműködő exportáló gyártókra vonatkozóan kiszámított dömpingkülönbözetet ideiglenesen 8,9 %-ban állapították meg.

| (73) | A összes többi kínai exportőr esetében a Bizottság először az együttműködés mértékét állapította meg. Összehasonlította az összes együttműködő exportáló gyártó által a mintavételi kérdőívre adott válaszokban megjelölt összes export mennyiségét és az Eurostat import-statisztikáin alapuló, a KNK-ból származó összes importot. Az együttműködés így megállapított százaléka 100 % volt. Ez alapján az együttműködés mértékét magas szintűnek és ezért megfelelőnek tekinthető ahhoz, hogy az együttműködést megtagadó exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a mintavételben szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan megállapított legmagasabb dömpingkülönbözeten határozzák meg. |
| --- | --- |

(73)

A összes többi kínai exportőr esetében a Bizottság először az együttműködés mértékét állapította meg. Összehasonlította az összes együttműködő exportáló gyártó által a mintavételi kérdőívre adott válaszokban megjelölt összes export mennyiségét és az Eurostat import-statisztikáin alapuló, a KNK-ból származó összes importot. Az együttműködés így megállapított százaléka 100 % volt. Ez alapján az együttműködés mértékét magas szintűnek és ezért megfelelőnek tekinthető ahhoz, hogy az együttműködést megtagadó exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a mintavételben szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan megállapított legmagasabb dömpingkülönbözeten határozzák meg.

| (74) | Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen 9,3 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(74)

Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen 9,3 %-ban állapították meg.

4.3.   Korea

4.3.1.   Rendes érték

| (75) | Mind a négy vizsgált vállalat esetében megállapították, hogy az általuk az Unióba irányuló exportra eladott terméktípusok belföldi piacon történt értékesítésének legnagyobb része reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalomban került értékesítésre. E terméktípusok rendes értéke a Korea belső piacán a vizsgálati időszakban a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(75)

Mind a négy vizsgált vállalat esetében megállapították, hogy az általuk az Unióba irányuló exportra eladott terméktípusok belföldi piacon történt értékesítésének legnagyobb része reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalomban került értékesítésre. E terméktípusok rendes értéke a Korea belső piacán a vizsgálati időszakban a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

| (76) | A belföldi piacon nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített, illetve nem reprezentatív mennyiségben eladott terméktípusok esetében a rendes értéket számítás alapján kellett meghatározni. Mind a négy vizsgált vállalat esetében voltak bizonyos terméktípusok, amelyeket a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ezekben az esetekben a rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt. |
| --- | --- |

(76)

A belföldi piacon nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített, illetve nem reprezentatív mennyiségben eladott terméktípusok esetében a rendes értéket számítás alapján kellett meghatározni. Mind a négy vizsgált vállalat esetében voltak bizonyos terméktípusok, amelyeket a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ezekben az esetekben a rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.

4.3.2.   Exportár

| (77) | Az egyik exportáló gyártó az exportjának egy részét közvetlenül egy kapcsolt uniós importőrnek értékesítette. Ezért az exportár az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően, vagyis annak az árnak az alapján került megállapításra, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független vevő részére, a fenti (42) preambulumbekezdésben említett módszer szerint. |
| --- | --- |

(77)

Az egyik exportáló gyártó az exportjának egy részét közvetlenül egy kapcsolt uniós importőrnek értékesítette. Ezért az exportár az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően, vagyis annak az árnak az alapján került megállapításra, amelyen az importált termék elsőként viszonteladásra került egy független vevő részére, a fenti (42) preambulumbekezdésben említett módszer szerint.

| (78) | Az említett exportáló gyártó érintett termékexportjának fennmaradó részét, valamint a többi három exportáló gyártó összes exportját közvetlenül független uniós vevők számára értékesítették. Ez utóbbi értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(78)

Az említett exportáló gyártó érintett termékexportjának fennmaradó részét, valamint a többi három exportáló gyártó összes exportját közvetlenül független uniós vevők számára értékesítették. Ez utóbbi értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

4.3.3.   Összehasonlítás

| (79) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek és a jutalékok vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták. |
| --- | --- |

(79)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek és a jutalékok vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.

| (80) | Mind a négy vizsgált vállalat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerinti vám-visszatérítési kiigazításra vonatkozó igényt nyújtott be arra hivatkozva, hogy az importköltségeket a hasonló termékekre vetik ki, ha azokat az exportáló országban való felhasználásra szánják, de e költségeket az Unióba exportált termékek vonatkozásában visszatérítik vagy nem szedik be. |
| --- | --- |

(80)

Mind a négy vizsgált vállalat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja szerinti vám-visszatérítési kiigazításra vonatkozó igényt nyújtott be arra hivatkozva, hogy az importköltségeket a hasonló termékekre vetik ki, ha azokat az exportáló országban való felhasználásra szánják, de e költségeket az Unióba exportált termékek vonatkozásában visszatérítik vagy nem szedik be.

| (81) | Ez az igény megalapozatlannak bizonyult, mivel a négy vállalat egyike sem tudta igazolni, hogy a vállalatoknak visszatérített importköltségek az érintett termék Unióba irányuló exportjához kapcsolódtak. |
| --- | --- |

(81)

Ez az igény megalapozatlannak bizonyult, mivel a négy vállalat egyike sem tudta igazolni, hogy a vállalatoknak visszatérített importköltségek az érintett termék Unióba irányuló exportjához kapcsolódtak.

4.3.4.   Dömpingkülönbözetek

| (82) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, mindegyik vállalat esetében összehasonlították az egyes terméktípusokra megállapított rendes érték súlyozott átlagát és a megfelelő terméktípusok exportárának súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(82)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, mindegyik vállalat esetében összehasonlították az egyes terméktípusokra megállapított rendes érték súlyozott átlagát és a megfelelő terméktípusok exportárának súlyozott átlagát.

| (83) | Ez alapján, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet valamennyi érintett koreai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis 2 %-os küszöbértéknél alacsonyabbnak bizonyult. |
| --- | --- |

(83)

Ez alapján, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet valamennyi érintett koreai exportáló gyártó esetében az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis 2 %-os küszöbértéknél alacsonyabbnak bizonyult.

| (84) | Meg kell említeni, hogy az Eurostat importadatai szerint a négy koreai exportáló gyártó teszi ki az adott országból származó export teljes egészét. Így ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a Koreából származó import tekintetében a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem indokolt. |
| --- | --- |

(84)

Meg kell említeni, hogy az Eurostat importadatai szerint a négy koreai exportáló gyártó teszi ki az adott országból származó export teljes egészét. Így ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a Koreából származó import tekintetében a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem indokolt.

| (85) | Amennyiben ezt a további vizsgálatok megerősítik, Korea esetében le kell zárni az eljárást. |
| --- | --- |

(85)

Amennyiben ezt a további vizsgálatok megerősítik, Korea esetében le kell zárni az eljárást.

4.4.   Tajvan

4.4.1.   Rendes érték

| (86) | A két vizsgált vállalat által az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusok belföldi piacon történt értékesítésének legnagyobb részéről megállapították, hogy reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt. E terméktípusok rendes értéke a Tajvan belső piacán a vizsgálati időszakban a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(86)

A két vizsgált vállalat által az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusok belföldi piacon történt értékesítésének legnagyobb részéről megállapították, hogy reprezentatív mennyiségben és a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történt. E terméktípusok rendes értéke a Tajvan belső piacán a vizsgálati időszakban a független vevők által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján került meghatározásra, az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

| (87) | A belföldi piacon nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített, illetve nem reprezentatív mennyiségben eladott terméktípusok esetében a rendes értéket számítás alapján kellett meghatározni. Mindkét vizsgált vállalat esetében voltak bizonyos terméktípusok, amelyeket a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ezekben az esetekben a rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt. |
| --- | --- |

(87)

A belföldi piacon nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített, illetve nem reprezentatív mennyiségben eladott terméktípusok esetében a rendes értéket számítás alapján kellett meghatározni. Mindkét vizsgált vállalat esetében voltak bizonyos terméktípusok, amelyeket a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek. Ezekben az esetekben a rendes érték kiszámítása a fenti (40) preambulumbekezdésben meghatározottak alapján történt.

4.4.2.   Exportár

| (88) | A mintába felvett két gyártó által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül uniós független fogyasztók számára került értékesítésre. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(88)

A mintába felvett két gyártó által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül uniós független fogyasztók számára került értékesítésre. Következésképpen az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

4.4.3.   Összehasonlítás

| (89) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, az árengedmények és kedvezmények vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták. |
| --- | --- |

(89)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően. Ennek alapján kiigazították a szállítási költségek, a tengeri fuvarozási és biztosítási költségek, az árumozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a jutalékok, az árengedmények és kedvezmények vonatkozásában felmerülő eltéréseket valamennyi vizsgált exportáló gyártó esetében, ahol azt megfelelőnek és indokoltnak találták.

4.4.4.   Dömpingkülönbözetek

| (90) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, mindegyik vállalat esetében összehasonlították az egyes terméktípusokra megállapított rendes érték súlyozott átlagát és a megfelelő terméktípusok exportárának súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(90)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, mindegyik vállalat esetében összehasonlították az egyes terméktípusokra megállapított rendes érték súlyozott átlagát és a megfelelő terméktípusok exportárának súlyozott átlagát.

| (91) | Ez alapján a dömpingkülönbözet, a vámolás előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:







  — | Far Eastern Textiles Co., Ltd | 3,9 %, |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Shinkong Corporation | de minimis |

(91)

Ez alapján a dömpingkülönbözet, a vámolás előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:

—

Far Eastern Textiles Co., Ltd

3,9 %,

—

Shinkong Corporation

de minimis

| (92) | A Tajvanról származó behozatalok tekintetében meg kell jegyezni, hogy az Eurostat behozatali adataival való összehasonlításban a két együttműködő exportáló gyártó teszi ki az említett országból származó export teljes egészét. Tajvan esetében egy országos szintű dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A dömpingkülönbözet országos szintje az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis 2 %-os küszöbértéknél alacsonyabbnak bizonyult. Ennek alapján átmeneti megoldásként az a döntés született, hogy a Tajvanról származó import tekintetében a dömpingellenes intézkedések kivetése nem indokolt. |
| --- | --- |

(92)

A Tajvanról származó behozatalok tekintetében meg kell jegyezni, hogy az Eurostat behozatali adataival való összehasonlításban a két együttműködő exportáló gyártó teszi ki az említett országból származó export teljes egészét. Tajvan esetében egy országos szintű dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A dömpingkülönbözet országos szintje az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerinti de minimis 2 %-os küszöbértéknél alacsonyabbnak bizonyult. Ennek alapján átmeneti megoldásként az a döntés született, hogy a Tajvanról származó import tekintetében a dömpingellenes intézkedések kivetése nem indokolt.

| (93) | Amennyiben ezt a további vizsgálatok megerősítik, Tajvan esetében le kell zárni az eljárást. |
| --- | --- |

(93)

Amennyiben ezt a további vizsgálatok megerősítik, Tajvan esetében le kell zárni az eljárást.

5.   UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT

5.1.   Uniós termelés

| (94) | Valamennyi, az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló adatot, többek között a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott panaszokban és adatokban rögzített adatokat, felhasználtak az uniós termelés teljes mennyiségének megállapításához. |
| --- | --- |

(94)

Valamennyi, az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló adatot, többek között a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott panaszokban és adatokban rögzített adatokat, felhasználtak az uniós termelés teljes mennyiségének megállapításához.

| (95) | Ez alapján a teljes uniós termelés becsült értéke mintegy 121 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a mennyiség magában foglalta valamennyi olyan uniós gyártó termelését, akik nyilatkozatot tettek, és azon gyártók becsült termelését, akik az eljárásban nyilatkozatukkal nem vettek részt („nem nyilatkozó gyártók”). Egyéb információ hiányában a panaszban a nem nyilatkozó gyártókkal kapcsolatban megadott adatokat használták a teljes uniós termelés és fogyasztás mennyiségének megállapításához. A nem nyilatkozó gyártók a vizsgálati időszakban előállított uniós termelés egészének mintegy 22 %-át teszik ki. Egyik ismert uniós gyártó sem maradt közömbös a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és nem is ellenezték annak megindítását. |
| --- | --- |

(95)

Ez alapján a teljes uniós termelés becsült értéke mintegy 121 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a mennyiség magában foglalta valamennyi olyan uniós gyártó termelését, akik nyilatkozatot tettek, és azon gyártók becsült termelését, akik az eljárásban nyilatkozatukkal nem vettek részt („nem nyilatkozó gyártók”). Egyéb információ hiányában a panaszban a nem nyilatkozó gyártókkal kapcsolatban megadott adatokat használták a teljes uniós termelés és fogyasztás mennyiségének megállapításához. A nem nyilatkozó gyártók a vizsgálati időszakban előállított uniós termelés egészének mintegy 22 %-át teszik ki. Egyik ismert uniós gyártó sem maradt közömbös a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és nem is ellenezték annak megindítását.

| (96) | A panaszt támogató uniós gyártók termelése a vizsgálati időszak során 94 000 tonnát tett ki; ez a teljes uniós termelés becsült mennyiségének mintegy 78 %-a. |
| --- | --- |

(96)

A panaszt támogató uniós gyártók termelése a vizsgálati időszak során 94 000 tonnát tett ki; ez a teljes uniós termelés becsült mennyiségének mintegy 78 %-a.

5.2.   Az uniós gazdasági ágazat fogalmának meghatározása

| (97) | Amint a fenti (96) preambulumbekezdésben már említésre került, a vizsgálat kimutatta, hogy azok az uniós gyártók, amelyek támogatták a panaszt, és beleegyeztek abba, hogy a vizsgálat során együttműködnek, a vizsgálati időszak alatti uniós termelés egészének közel 78 %-át teszik ki. Ezért úgy ítélték, hogy ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(97)

Amint a fenti (96) preambulumbekezdésben már említésre került, a vizsgálat kimutatta, hogy azok az uniós gyártók, amelyek támogatták a panaszt, és beleegyeztek abba, hogy a vizsgálat során együttműködnek, a vizsgálati időszak alatti uniós termelés egészének közel 78 %-át teszik ki. Ezért úgy ítélték, hogy ezek a gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében.

6.   KÁR

6.1.   Uniós fogyasztás

| (98) | A fogyasztás megállapítására az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal, az uniós gazdasági ágazat uniós piacán értékesített teljes mennyiség alapján került sor, figyelembe véve a nem nyilatkozó gyártók eladásaira vonatkozó becsült adatokat is. |
| --- | --- |

(98)

A fogyasztás megállapítására az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal, az uniós gazdasági ágazat uniós piacán értékesített teljes mennyiség alapján került sor, figyelembe véve a nem nyilatkozó gyártók eladásaira vonatkozó becsült adatokat is.

| (99) | Amint az a fenti (95) preambulumbekezdésben már említésre került, a nem nyilatkozó gyártók által a figyelembe vett időszak során előállított és értékesített nagy szakítószilárdságú poliészterszál mennyiségére vonatkozó egyéb információk hiányában, e gyártókra vonatkozóan a panaszban említett adatokat használták.

  1.   táblázat











  Uniós fogyasztás | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 221 277 | 233 969 | 265 826 | 241 258 | 205 912 |
| Index | 100 | 106 | 120 | 109 | 93 |
| Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok. |

(99)

Amint az a fenti (95) preambulumbekezdésben már említésre került, a nem nyilatkozó gyártók által a figyelembe vett időszak során előállított és értékesített nagy szakítószilárdságú poliészterszál mennyiségére vonatkozó egyéb információk hiányában, e gyártókra vonatkozóan a panaszban említett adatokat használták.

1.   táblázat

Uniós fogyasztás

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Tonna

221 277

233 969

265 826

241 258

205 912

Index

100

106

120

109

93

Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok.

| (100) | Összességében az uniós fogyasztás 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Megállapították, hogy a fogyasztás mértéke 2005 és 2007 között először 20 %-kal nőtt, majd ezt követően 2007 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent. 2008-ban és a vizsgálati időszakban a fogyasztás visszaesése az alacsonyabb keresletnek, 2008 második felében pedig a gazdasági válságnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(100)

Összességében az uniós fogyasztás 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Megállapították, hogy a fogyasztás mértéke 2005 és 2007 között először 20 %-kal nőtt, majd ezt követően 2007 és a vizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent. 2008-ban és a vizsgálati időszakban a fogyasztás visszaesése az alacsonyabb keresletnek, 2008 második felében pedig a gazdasági válságnak tulajdonítható.

6.2.   Az érintett országokból származó uniós behozatal

6.2.1.   Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

| (101) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a KNK-ból, a Koreából és a Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalát, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a KNK-ból, a Koreából és a Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalát, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni.

| (102) | A Tajvanról és a Koreából származó behozatalra vonatkozóan, ahogy az már fentebb említésre került, ideiglenesen megállapították, hogy sem a tajvani, sem a koreai import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(102)

A Tajvanról és a Koreából származó behozatalra vonatkozóan, ahogy az már fentebb említésre került, ideiglenesen megállapították, hogy sem a tajvani, sem a koreai import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban.

| (103) | Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a Koreából és Tajvanról származó behozatal hatásait nem kell összesíteni a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal. |
| --- | --- |

(103)

Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a Koreából és Tajvanról származó behozatal hatásait nem kell összesíteni a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal.

6.2.2.   A KNK-ból származó dömpingelt behozatal

| (104) | Meg kell említeni, hogy a mintavételben szereplő egyik kínai exportáló gyártókról megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. Ennek megfelelően e gyártó exportját ki kell zárni az Unió piacán megfigyelt, KNK-ból származó dömpingelt import alakulásával kapcsolatos vizsgálat köréből. |
| --- | --- |

(104)

Meg kell említeni, hogy a mintavételben szereplő egyik kínai exportáló gyártókról megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. Ennek megfelelően e gyártó exportját ki kell zárni az Unió piacán megfigyelt, KNK-ból származó dömpingelt import alakulásával kapcsolatos vizsgálat köréből.

| (105) | Mindazonáltal, minden olyan lehetőség elkerülése érdekében, hogy az említett gyártóval kapcsolatos érzékeny üzleti adatok nyilvánosságra kerüljenek, az adatok bizalmas kezelése szempontjából helyénvalónak tartották, hogy az alább közölt nyilvánosan hozzáférhető adatokból, például az Eurostat adataiból ne töröljék azon exportőr adatait, amelyről úgy találták, hogy nem dömpingelt az Unió piacán. |
| --- | --- |

(105)

Mindazonáltal, minden olyan lehetőség elkerülése érdekében, hogy az említett gyártóval kapcsolatos érzékeny üzleti adatok nyilvánosságra kerüljenek, az adatok bizalmas kezelése szempontjából helyénvalónak tartották, hogy az alább közölt nyilvánosan hozzáférhető adatokból, például az Eurostat adataiból ne töröljék azon exportőr adatait, amelyről úgy találták, hogy nem dömpingelt az Unió piacán.

| (106) | Tehát az alábbi első táblázat a KNK-ból származó összes, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalát, a második táblázat pedig a figyelembe vett időszak során az Unió piacán dömpingelt behozatallal kapcsolatos indexált adatokat tartalmazza.

  2a.   táblázat











  A KNK-ból származó összes behozatal | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 16 200 | 23 776 | 42 249 | 51 406 | 48 683 |
| Index | 100 | 147 | 261 | 317 | 301 |
| Piaci részesedés | 7,3 % | 10,2 % | 15,9 % | 21,3 % | 23,6 % |
| Index | 100 | 139 | 217 | 291 | 323 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 871 | 1 622 | 1 522 | 1 571 | 1 548 |
| Index | 100 | 87 | 81 | 84 | 83 |
| Forrás: Eurostat. |

(106)

Tehát az alábbi első táblázat a KNK-ból származó összes, nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalát, a második táblázat pedig a figyelembe vett időszak során az Unió piacán dömpingelt behozatallal kapcsolatos indexált adatokat tartalmazza.

2a.   táblázat

A KNK-ból származó összes behozatal

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

16 200

23 776

42 249

51 406

48 683

Index

100

147

261

317

301

Piaci részesedés

7,3 %

10,2 %

15,9 %

21,3 %

23,6 %

Index

100

139

217

291

323

Ár (EUR/tonna)

1 871

1 622

1 522

1 571

1 548

Index

100

87

81

84

83

Forrás: Eurostat.

| (107) | A KNK-ból származó összes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során drasztikus mértékben, közel háromszorosára növekedett, ugyanakkor az importárak átlaga 17 %-kal csökkent. Ennek eredményeként, piaci részesedésük jelentős mértékben megnövekedett, a 2005-ös 7,3 %-ról a vizsgálati időszak során 23,6 %-ra nőtt. A vizsgálat kimutatta, hogy még 2007 és a vizsgálati időszak között is, amikor a fogyasztás 22 %-kal csökkent, a KNK-ból származó behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, és így piaci részesedésük 7,7 százalékponttal növekedett. |
| --- | --- |

(107)

A KNK-ból származó összes behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során drasztikus mértékben, közel háromszorosára növekedett, ugyanakkor az importárak átlaga 17 %-kal csökkent. Ennek eredményeként, piaci részesedésük jelentős mértékben megnövekedett, a 2005-ös 7,3 %-ról a vizsgálati időszak során 23,6 %-ra nőtt. A vizsgálat kimutatta, hogy még 2007 és a vizsgálati időszak között is, amikor a fogyasztás 22 %-kal csökkent, a KNK-ból származó behozatal mennyisége 15 %-kal nőtt, és így piaci részesedésük 7,7 százalékponttal növekedett.

6.2.2.1.   A dömpingelt behozatal mennyisége, ára és piaci részesedése

2b.   táblázat

| A KNK-ból származó dömpingelt behozatal | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (tonna) | | | | | |
| Index | 100 | 240 | 582 | 728 | 714 |
| Piaci részesedés | | | | | |
| Index | 100 | 227 | 485 | 667 | 768 |
| Ár (EUR/tonna) | | | | | |
| Index | 100 | 67 | 61 | 63 | 61 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

A KNK-ból származó dömpingelt behozatal

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Behozatal (tonna)

Index

100

240

582

728

714

Piaci részesedés

Index

100

227

485

667

768

Ár (EUR/tonna)

Index

100

67

61

63

61

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (108) | A KNK-ból származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak során, amelynek eredményeképpen piaci részesedésük több mint hétszeresére növekedett. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a fogyasztás 2007 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése ellenére a dömpingelt behozatal jelentős piaci részesedéssel gyarapodott a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(108)

A KNK-ból származó dömpingelt behozatal mennyisége drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak során, amelynek eredményeképpen piaci részesedésük több mint hétszeresére növekedett. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a fogyasztás 2007 és a vizsgálati időszak közötti visszaesése ellenére a dömpingelt behozatal jelentős piaci részesedéssel gyarapodott a vizsgálati időszak alatt.

| (109) | A KNK-ból származó dömpingelt behozatal átlagárai 39 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak során, és a (112) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(109)

A KNK-ból származó dömpingelt behozatal átlagárai 39 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak során, és a (112) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vizsgálati időszakban alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak.

6.2.2.2.   Áralákínálás

| (110) | Az áralákínálás vizsgálatának céljából az Unió piacán nem kapcsolt vevőknek történt eladások alapján, az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az Unió piacán az első független vevőnek eladott, KNK-ból származó behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF paritás alapján állapítottak meg. |
| --- | --- |

(110)

Az áralákínálás vizsgálatának céljából az Unió piacán nem kapcsolt vevőknek történt eladások alapján, az uniós gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az Unió piacán az első független vevőnek eladott, KNK-ból származó behozatal azon megfelelő súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF paritás alapján állapítottak meg.

| (111) | A kínai gyártók készségesen együttműködtek és a vizsgálati időszak során a KNK-ból az Unió piaca felé irányuló összes export mennyiségének 69 %-át lefedte. Mivel az egyik kínai exportáló gyártóról úgy találták, hogy termékei nem érintik az Unió piacára irányuló dömpingtevékenységet, behozatalait nem vették figyelembe az áralákínálással kapcsolatos vizsgálat során. |
| --- | --- |

(111)

A kínai gyártók készségesen együttműködtek és a vizsgálati időszak során a KNK-ból az Unió piaca felé irányuló összes export mennyiségének 69 %-át lefedte. Mivel az egyik kínai exportáló gyártóról úgy találták, hogy termékei nem érintik az Unió piacára irányuló dömpingtevékenységet, behozatalait nem vették figyelembe az áralákínálással kapcsolatos vizsgálat során.

| (112) | Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszakban a KNK-ból származó érintett dömpingelt termék Unióban történt eladása 24,2 %-kal alákínálja az uniós gazdasági ágazat árait. |
| --- | --- |

(112)

Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vizsgálati időszakban a KNK-ból származó érintett dömpingelt termék Unióban történt eladása 24,2 %-kal alákínálja az uniós gazdasági ágazat árait.

6.3.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

6.3.1.   Előzetes megjegyzések

| (113) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amelyek fontosak az uniós gazdasági ágazat 2005 és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének megállapítása szempontjából. |
| --- | --- |

(113)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amelyek fontosak az uniós gazdasági ágazat 2005 és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének megállapítása szempontjából.

6.3.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

3.   táblázat

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 145 854 | 145 916 | 144 053 | 124 807 | 94 027 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 86 | 64 |
| Kapacitás (tonna) | 159 813 | 159 785 | 159 101 | 154 783 | 143 784 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 97 | 90 |
| Kapacitáskihasználás | 91 % | 91 % | 91 % | 81 % | 65 % |
| Index | 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Termelés (tonna)

145 854

145 916

144 053

124 807

94 027

Index

100

100

99

86

64

Kapacitás (tonna)

159 813

159 785

159 101

154 783

143 784

Index

100

100

100

97

90

Kapacitáskihasználás

91 %

91 %

91 %

81 %

65 %

Index

100

100

100

88

72

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (114) | Amint azt a fenti táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése 36 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak során. Meg kell jegyezni, hogy míg 2005 és 2007 között az uniós fogyasztás 20 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelése ugyanezen időszakban állandó szinten maradt, majd 2007 és a vizsgálati időszak között jelentős mértékben csökkent, összhangban az uniós fogyasztás visszaesésével. |
| --- | --- |

(114)

Amint azt a fenti táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése 36 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak során. Meg kell jegyezni, hogy míg 2005 és 2007 között az uniós fogyasztás 20 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat termelése ugyanezen időszakban állandó szinten maradt, majd 2007 és a vizsgálati időszak között jelentős mértékben csökkent, összhangban az uniós fogyasztás visszaesésével.

| (115) | Az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban közel 144 000 tonnára csökkentette termelési kapacitását. Mindazonáltal, a stagnáló eladások és a csökkenő termelés tükrében, a rendelkezésre álló kapacitás kihasználása a 2005-ös 91 %-ról a vizsgálati időszakban 65 %-ra csökkent. A legnagyobb mértékű visszaesés a 2007 és a vizsgálati időszak közötti időszakban történt. |
| --- | --- |

(115)

Az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban közel 144 000 tonnára csökkentette termelési kapacitását. Mindazonáltal, a stagnáló eladások és a csökkenő termelés tükrében, a rendelkezésre álló kapacitás kihasználása a 2005-ös 91 %-ról a vizsgálati időszakban 65 %-ra csökkent. A legnagyobb mértékű visszaesés a 2007 és a vizsgálati időszak közötti időszakban történt.

6.3.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (116) | Az alábbi táblázatban szereplő értékesítési adatok az Unió piacán az első független vevőnek eladott mennyiségre vonatkoznak.

  4.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (tonna) | 112 998 | 113 844 | 117 855 | 99 495 | 80 745 |
| Index | 100 | 101 | 104 | 88 | 71 |
| Piaci részesedés | 51,1 % | 48,7 % | 44,3 % | 41,2 % | 39,2 % |
| Index | 100 | 95 | 87 | 81 | 77 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

(116)

Az alábbi táblázatban szereplő értékesítési adatok az Unió piacán az első független vevőnek eladott mennyiségre vonatkoznak.

4.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen (tonna)

112 998

113 844

117 855

99 495

80 745

Index

100

101

104

88

71

Piaci részesedés

51,1 %

48,7 %

44,3 %

41,2 %

39,2 %

Index

100

95

87

81

77

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (117) | Amíg az uniós fogyasztás 2005 és 2007 között 20 %-kal nőtt, az uniós piacon az érintett termék uniós gazdasági ágazat által független vevőknek eladott mennyisége csak 4 %-kal növekedett. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta követni a fogyasztás adott időszakban megfigyelt növekedését. A figyelembe vett időszak fennmaradó részében, amíg az uniós fogyasztás 22 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene még nagyobb mértékben, 31 %-kal csökkent. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene folyamatosan és jelentős mértékben csökkent, és a vizsgálati időszak alatti piaci részesedése is 11,9 százalékponttal esett vissza. |
| --- | --- |

(117)

Amíg az uniós fogyasztás 2005 és 2007 között 20 %-kal nőtt, az uniós piacon az érintett termék uniós gazdasági ágazat által független vevőknek eladott mennyisége csak 4 %-kal növekedett. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta követni a fogyasztás adott időszakban megfigyelt növekedését. A figyelembe vett időszak fennmaradó részében, amíg az uniós fogyasztás 22 %-kal csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene még nagyobb mértékben, 31 %-kal csökkent. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene folyamatosan és jelentős mértékben csökkent, és a vizsgálati időszak alatti piaci részesedése is 11,9 százalékponttal esett vissza.

6.3.4.   Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai

| (118) | Az Unió piacán az uniós gazdasági ágazat nem kapcsolt vevőkre vonatkozó átlagos, gyártelepi alapú eladási árai 9 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. A legnagyobb mértékű csökkenésre 2007 és a vizsgálati időszak között került sor, ami egybeesik a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal megjelenésével. Ennek következtében, a nyersanyagárak növekedése ellenére, az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett az eladási árakat, különösen a vizsgálati időszakban.

  5.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 592 | 2 595 | 2 565 | 2 510 | 2 350 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 97 | 91 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

(118)

Az Unió piacán az uniós gazdasági ágazat nem kapcsolt vevőkre vonatkozó átlagos, gyártelepi alapú eladási árai 9 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. A legnagyobb mértékű csökkenésre 2007 és a vizsgálati időszak között került sor, ami egybeesik a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal megjelenésével. Ennek következtében, a nyersanyagárak növekedése ellenére, az uniós gazdasági ágazatnak csökkentenie kellett az eladási árakat, különösen a vizsgálati időszakban.

5.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Átlagár (EUR/tonna)

2 592

2 595

2 565

2 510

2 350

Index

100

100

99

97

91

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (119) | Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos termelési költsége 2005 és a vizsgálati időszak között csakugyan 6 %-kal megemelkedett. Ez elsősorban a nagy szakítószilárdságú poliészterszálak gyártásának legfontosabb alapanyaga, a PET-forgács árának emelkedése miatt alakult így. A PET-forgács átlagára 2005 és 2008 között 12 %-kal nőtt, majd a 2005-ben mért szintre süllyedt vissza. Ugyanezen időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy alacsonyan tartsa eladási árait, hogy az alacsony árú, dömpingelt behozatallal versenyezni tudjon. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgálati időszakban jóval alacsonyabbak voltak, mint a kapcsolódó költségek. |
| --- | --- |

(119)

Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat átlagos termelési költsége 2005 és a vizsgálati időszak között csakugyan 6 %-kal megemelkedett. Ez elsősorban a nagy szakítószilárdságú poliészterszálak gyártásának legfontosabb alapanyaga, a PET-forgács árának emelkedése miatt alakult így. A PET-forgács átlagára 2005 és 2008 között 12 %-kal nőtt, majd a 2005-ben mért szintre süllyedt vissza. Ugyanezen időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy alacsonyan tartsa eladási árait, hogy az alacsony árú, dömpingelt behozatallal versenyezni tudjon. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat eladási árai a vizsgálati időszakban jóval alacsonyabbak voltak, mint a kapcsolódó költségek.

6.3.5.   Készletek

| (120) | A készletek az előállított mennyiség mintegy 15 %-át tették ki a vizsgálati időszakban. A uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban, különösen 2007 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal csökkentette a készletek szintjét. A készletek említett csökkentését azonban az uniós gazdasági ágazat visszaesését követő alacsonyabb aktivitás tükrében kell vizsgálni.

  6.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | 15 004 | 16 828 | 17 402 | 16 844 | 13 727 |
| Index | 100 | 112 | 116 | 112 | 91 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

(120)

A készletek az előállított mennyiség mintegy 15 %-át tették ki a vizsgálati időszakban. A uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban, különösen 2007 és a vizsgálati időszak között 9 %-kal csökkentette a készletek szintjét. A készletek említett csökkentését azonban az uniós gazdasági ágazat visszaesését követő alacsonyabb aktivitás tükrében kell vizsgálni.

6.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Készletek (tonna)

15 004

16 828

17 402

16 844

13 727

Index

100

112

116

112

91

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

6.3.6.   Foglalkoztatás, bérek és termelékenység

7.   táblázat

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottság – teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottság (FTE) | 1 727 | 1 714 | 1 667 | 1 498 | 1 333 |
| Index | 100 | 99 | 96 | 87 | 77 |
| Munkerő-költség (EUR/FTE) | 41 089 | 41 996 | 42 083 | 48 499 | 43 538 |
| Index | 100 | 102 | 102 | 118 | 106 |
| Termelékenység (egység/FTE) | 84,4 | 85,1 | 86,4 | 83,3 | 70,5 |
| Index | 100 | 101 | 102 | 99 | 84 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottság – teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottság (FTE)

1 727

1 714

1 667

1 498

1 333

Index

100

99

96

87

77

Munkerő-költség (EUR/FTE)

41 089

41 996

42 083

48 499

43 538

Index

100

102

102

118

106

Termelékenység (egység/FTE)

84,4

85,1

86,4

83,3

70,5

Index

100

101

102

99

84

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (121) | Az uniós gazdasági ágazat aktivitásának visszaesése következtében a foglalkoztatottak száma 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A termelékenység csökkenését a csökkenő aktivitás általános jellegének fényében kell értelmezni, ahol a foglalkoztatottak számának csökkenése csak egy bizonyos idő elteltével követi a termelékenység visszaesését. A munkaerő-költségeket illetően kis mértékű, 6 %-os növekedés figyelhető meg az érintett időszak alatt. |
| --- | --- |

(121)

Az uniós gazdasági ágazat aktivitásának visszaesése következtében a foglalkoztatottak száma 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A termelékenység csökkenését a csökkenő aktivitás általános jellegének fényében kell értelmezni, ahol a foglalkoztatottak számának csökkenése csak egy bizonyos idő elteltével követi a termelékenység visszaesését. A munkaerő-költségeket illetően kis mértékű, 6 %-os növekedés figyelhető meg az érintett időszak alatt.

6.3.7.   Nyereségesség, pénzforgalom, befektetések megtérülése és tőkebevonási képesség

8.   táblázat

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | 3,0 % | –0,7 % | –1,1 % | –11,5 % | –13,3 % |
| Index | 100 | –22 | –37 | – 378 | – 438 |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | 15 936 | –1 407 | 824 | –16 311 | –14 597 |
| Index | 100 | –9 | 5 | – 120 | – 141 |
| Befektetések (ezer EUR) | 6 713 | 3 305 | 8 229 | 1 295 | 764 |
| Index | 100 | 49 | 123 | 19 | 11 |
| Befektetések megtérülése | 12,6 % | –29,4 % | –15,7 % | – 103,3 % | – 130,6 % |
| Index | 100 | – 233 | – 124 | – 819 | –1 036 |
| Forrás: A kérdőívre adott válaszok. |

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Nyereségesség

3,0 %

–0,7 %

–1,1 %

–11,5 %

–13,3 %

Index

100

–22

–37

– 378

– 438

Pénzforgalom (ezer EUR)

15 936

–1 407

824

–16 311

–14 597

Index

100

–9

5

– 120

– 141

Befektetések (ezer EUR)

6 713

3 305

8 229

1 295

764

Index

100

49

123

19

11

Befektetések megtérülése

12,6 %

–29,4 %

–15,7 %

– 103,3 %

– 130,6 %

Index

100

– 233

– 124

– 819

–1 036

Forrás: A kérdőívre adott válaszok.

| (122) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége drámai mértékben csökkent: míg 2005-ben 3 %-os hasznot könyvelhetett el, a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteséget. Annak ellenére, hogy az uniós fogyasztás 2005 és 2007 között növekvő tendenciát mutatott, az uniós gazdasági ágazat nem tudta követni ezt a kedvező fejlődést a KNK-ból származó dömpingelt behozatal alacsony árai miatt. |
| --- | --- |

(122)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségessége drámai mértékben csökkent: míg 2005-ben 3 %-os hasznot könyvelhetett el, a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteséget. Annak ellenére, hogy az uniós fogyasztás 2005 és 2007 között növekvő tendenciát mutatott, az uniós gazdasági ágazat nem tudta követni ezt a kedvező fejlődést a KNK-ból származó dömpingelt behozatal alacsony árai miatt.

| (123) | Az ágazat saját tevékenységeinek önfinanszírozására való képességét mutató pénzforgalom tendenciája nagymértékben a nyereségesség alakulását tükrözi. Ennek következtében a pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben csökkent. Ugyanezen észrevételek mondhatók el a befektetések megtérüléséről, amely a figyelembe vett időszak során, az uniós gazdasági ágazat által elért negatív eredményekkel összhangban, hasonlóan negatív volt. |
| --- | --- |

(123)

Az ágazat saját tevékenységeinek önfinanszírozására való képességét mutató pénzforgalom tendenciája nagymértékben a nyereségesség alakulását tükrözi. Ennek következtében a pénzforgalom a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben csökkent. Ugyanezen észrevételek mondhatók el a befektetések megtérüléséről, amely a figyelembe vett időszak során, az uniós gazdasági ágazat által elért negatív eredményekkel összhangban, hasonlóan negatív volt.

| (124) | A fentiek alapján, az uniós gazdasági ágazat befektetési képessége korlátozottá vált, mivel a pénzforgalom jelentősen visszaszorult a figyelembe vett időszak alatt. Ennek következtében a befektetések 89 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(124)

A fentiek alapján, az uniós gazdasági ágazat befektetési képessége korlátozottá vált, mivel a pénzforgalom jelentősen visszaszorult a figyelembe vett időszak alatt. Ennek következtében a befektetések 89 %-kal visszaestek a figyelembe vett időszakban.

6.3.8.   Növekedés

| (125) | Amíg az uniós fogyasztás mértéke 2005 és 2007 között 20 %-kal növekedett, az uniós gazdasági ágazatnak pusztán 4 %-kal sikerült növelni értékesítéseit az Uniós piacon, így nem tudta követni az uniós fogyasztás növekedését. A figyelembe vett időszakban tapasztalt fejlődést tekintve, az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek 29 %-os visszaesése jóval markánsabb volt, mint az uniós fogyasztás 7 %-os csökkenése. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése szintén jelentős mértékben, 12 százalékponttal esett vissza az ugyanebben az időszakban. |
| --- | --- |

(125)

Amíg az uniós fogyasztás mértéke 2005 és 2007 között 20 %-kal növekedett, az uniós gazdasági ágazatnak pusztán 4 %-kal sikerült növelni értékesítéseit az Uniós piacon, így nem tudta követni az uniós fogyasztás növekedését. A figyelembe vett időszakban tapasztalt fejlődést tekintve, az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek 29 %-os visszaesése jóval markánsabb volt, mint az uniós fogyasztás 7 %-os csökkenése. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése szintén jelentős mértékben, 12 százalékponttal esett vissza az ugyanebben az időszakban.

6.3.9.   A tényleges dömpingkülönbözet mértéke

| (126) | A dömpinggel foglalkozó szakaszban meghatározott dömpingkülönbözetek a KNK esetében a de minimis érték feletti szintet mutatnak. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(126)

A dömpinggel foglalkozó szakaszban meghatározott dömpingkülönbözetek a KNK esetében a de minimis érték feletti szintet mutatnak. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

6.4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (127) | A vizsgálat megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban a legtöbb kármutató, többek között a termelés (–36 %), a kapacitáskihasználás (–28 %), az Unió piacán nem kapcsolt vevőknek eladott mennyiség (–29 %), a piaci részesedés (–12 százalékpont) és a termelékenység (–16 %) negatívan alakult. Ezenkívül, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók, például a pénzforgalom (–241 %) és a nyereségesség (–16,3 százalékpont), lényegesen rosszabbodtak. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége is romlott, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(127)

A vizsgálat megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban a legtöbb kármutató, többek között a termelés (–36 %), a kapacitáskihasználás (–28 %), az Unió piacán nem kapcsolt vevőknek eladott mennyiség (–29 %), a piaci részesedés (–12 százalékpont) és a termelékenység (–16 %) negatívan alakult. Ezenkívül, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók, például a pénzforgalom (–241 %) és a nyereségesség (–16,3 százalékpont), lényegesen rosszabbodtak. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége is romlott, különösen a vizsgálati időszakban.

| (128) | Megállapították, hogy a legtöbb veszteség a 2008 és a vizsgálati időszak között generálódott, amikor az uniós fogyasztásban megmutatkozó jelentős visszaesés ellenére, a KNK-ból származó dömpingelt behozatal továbbra is nagy mennyiségben jelen volt az Unió piacán, és a vizsgálati időszakban több mint 24 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(128)

Megállapították, hogy a legtöbb veszteség a 2008 és a vizsgálati időszak között generálódott, amikor az uniós fogyasztásban megmutatkozó jelentős visszaesés ellenére, a KNK-ból származó dömpingelt behozatal továbbra is nagy mennyiségben jelen volt az Unió piacán, és a vizsgálati időszakban több mint 24 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (129) | A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költsége 2008-ban érte el a legmagasabb szintet, amely legnagyobb részt annak volt köszönhető, hogy a legfontosabb alapanyag ára hirtelen megemelkedett. A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak racionalizálás, illetve az – elsősorban a vizsgálati időszak második felére jellemző – PET-forgács árának csökkenése következtében sikerült fenntartania és kézben tartania termelési költségét. Mindazonáltal, a kínai exportőrök által a vizsgálati időszakban alkalmazott jelentős áralákínálás miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy növelni tudja eladási árait oly mértékben, hogy az fedezze költségeit. Ez azt eredményezte, hogy a vizsgálati időszak alatt pénzügyi helyzete jelentős mértékben megromlott. |
| --- | --- |

(129)

A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költsége 2008-ban érte el a legmagasabb szintet, amely legnagyobb részt annak volt köszönhető, hogy a legfontosabb alapanyag ára hirtelen megemelkedett. A vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazatnak racionalizálás, illetve az – elsősorban a vizsgálati időszak második felére jellemző – PET-forgács árának csökkenése következtében sikerült fenntartania és kézben tartania termelési költségét. Mindazonáltal, a kínai exportőrök által a vizsgálati időszakban alkalmazott jelentős áralákínálás miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt olyan helyzetben, hogy növelni tudja eladási árait oly mértékben, hogy az fedezze költségeit. Ez azt eredményezte, hogy a vizsgálati időszak alatt pénzügyi helyzete jelentős mértékben megromlott.

| (130) | A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(130)

A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy a közösségi gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

7.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

7.1.   Bevezetés

| (131) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mely jelentősnek minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani. |
| --- | --- |

(131)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mely jelentősnek minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.

7.2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (132) | A vizsgálat megállapította, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt, amelynek eredményeként az Unió piacán szerzett piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között több mint a hétszeresére növekedett. Megállapítást nyert továbbá, hogy a 2008 és a vizsgálati időszak között, amikor az uniós fogyasztás mértéke mintegy 15 %-kal csökkent, a KNK-ból származó dömpingelt behozatal volumene továbbra is magas maradt, sőt piaci részesedése 15 %-kal még növekedett is. |
| --- | --- |

(132)

A vizsgálat megállapította, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt, amelynek eredményeként az Unió piacán szerzett piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között több mint a hétszeresére növekedett. Megállapítást nyert továbbá, hogy a 2008 és a vizsgálati időszak között, amikor az uniós fogyasztás mértéke mintegy 15 %-kal csökkent, a KNK-ból származó dömpingelt behozatal volumene továbbra is magas maradt, sőt piaci részesedése 15 %-kal még növekedett is.

| (133) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős, 29 %-os visszaesést szenvedett el, és ennek következtében piaci részesedése 51,1 %-ról 39,2 %-ra esett vissza, ami majdnem 12 százalékpontos csökkenést jelent. A 2008 és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése két százalékponttal esett vissza, ezzel szemben a dömpingelt kínai import nőtt, az uniós piacon mért csökkenő kereslet ellenére. |
| --- | --- |

(133)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős, 29 %-os visszaesést szenvedett el, és ennek következtében piaci részesedése 51,1 %-ról 39,2 %-ra esett vissza, ami majdnem 12 százalékpontos csökkenést jelent. A 2008 és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése két százalékponttal esett vissza, ezzel szemben a dömpingelt kínai import nőtt, az uniós piacon mért csökkenő kereslet ellenére.

| (134) | A dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban 39 %-kal csökkentek, és jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán alkalmazott áraknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait olyan mértékben növelni, hogy az fedezze az alapanyag árának emelkedését. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek nyereségessége az Unió piacán a 2005-ös 3 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteségre csökkent, ahogyan a fenti (122) preambulumbekezdésben olvasható. |
| --- | --- |

(134)

A dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban 39 %-kal csökkentek, és jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán alkalmazott áraknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait olyan mértékben növelni, hogy az fedezze az alapanyag árának emelkedését. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek nyereségessége az Unió piacán a 2005-ös 3 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteségre csökkent, ahogyan a fenti (122) preambulumbekezdésben olvasható.

| (135) | A vizsgálat továbbá rámutatott arra, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal általában negatív hatást gyakorolt a piacra azáltal, hogy leszorította az árakat. |
| --- | --- |

(135)

A vizsgálat továbbá rámutatott arra, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal általában negatív hatást gyakorolt a piacra azáltal, hogy leszorította az árakat.

| (136) | Ezért úgy ítélték meg, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal által az Unió piacán folyamatosan kifejtett árleszorítás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy eladási árait az alapanyag megnövekedett árához igazítsa, különösen 2008-ban, amikor a PET ára a legmagasabb volt. Ez magyarázatul szolgál a piaci részesedés csökkenésére és az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesésére. |
| --- | --- |

(136)

Ezért úgy ítélték meg, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal által az Unió piacán folyamatosan kifejtett árleszorítás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy eladási árait az alapanyag megnövekedett árához igazítsa, különösen 2008-ban, amikor a PET ára a legmagasabb volt. Ez magyarázatul szolgál a piaci részesedés csökkenésére és az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesésére.

| (137) | A fentiekre való figyelemmel azt a következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(137)

A fentiekre való figyelemmel azt a következtetést vonták le, hogy a KNK-ból származó alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

7.3.   Egyéb tényezők hatása

7.3.1.   A kereslet alakulása az uniós piacon

| (138) | Amint azt a fenti (100) preambulumbekezdés megemlíti, az Unió nagy szakítószilárdságú fonal fogyasztásának 2005 és 2007 között először növekedett, majd 2008-ban és a vizsgálati időszakban csökkent. A figyelembe vett időszak során az Unió ipara piaci részesedésének jelentős részét elvesztette. Noha nem lehet kizárni, hogy az uniós fogyasztás kedvezőtlen alakulása 2008 és a vizsgálati időszak között negatív hatással volt az Unió gazdasági ágazatának helyzetére, meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök növelni tudták piaci részesedésüket. Ennek megfelelően megállapítható, hogy az uniós ipar gazdasági helyzetének romlását nem lehet a kereslet csökkenésével magyarázni, mivel azt főként a KNK-ból származó dömpingelt behozatal megugrása és a kínai exportőrök által gyakorolt áralákínálás okozta. |
| --- | --- |

(138)

Amint azt a fenti (100) preambulumbekezdés megemlíti, az Unió nagy szakítószilárdságú fonal fogyasztásának 2005 és 2007 között először növekedett, majd 2008-ban és a vizsgálati időszakban csökkent. A figyelembe vett időszak során az Unió ipara piaci részesedésének jelentős részét elvesztette. Noha nem lehet kizárni, hogy az uniós fogyasztás kedvezőtlen alakulása 2008 és a vizsgálati időszak között negatív hatással volt az Unió gazdasági ágazatának helyzetére, meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök növelni tudták piaci részesedésüket. Ennek megfelelően megállapítható, hogy az uniós ipar gazdasági helyzetének romlását nem lehet a kereslet csökkenésével magyarázni, mivel azt főként a KNK-ból származó dömpingelt behozatal megugrása és a kínai exportőrök által gyakorolt áralákínálás okozta.

7.3.2.   Nyersanyagárak

| (139) | A nyersanyagok – főként a PET-szálak – ára 2005 és 2008 között jelentősen emelkedett, majd ezt követően a vizsgálati időszak első felében csökkent és a vizsgálati időszak végére elérte a 2005. évnek megfelelő szintet. |
| --- | --- |

(139)

A nyersanyagok – főként a PET-szálak – ára 2005 és 2008 között jelentősen emelkedett, majd ezt követően a vizsgálati időszak első felében csökkent és a vizsgálati időszak végére elérte a 2005. évnek megfelelő szintet.

| (140) | A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költsége a nagy szakítószilárdságú fonal nyersanyagárának alakulásával azonos módon változott és a figyelembe vett időszak során összességében 6 %-kal csökkent. Amennyiben azonban a piacon adottak a hatékony kereskedelem feltételei, azaz nincs kárt okozó dömping, elvárható, hogy az árakat rendszeresen kiigazítják annak érdekében, hogy tükrözzék az előállítási költségek különféle összetevőinek alakulását. Erre ebben az esetben nem került sor. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak alacsonyan tartására kényszerült, hogy versenyben maradhasson a KNK-ból érkező olcsó dömpingelt behozatallal szemben, ami nyereségességének jelentős csökkenéséhez vezetett. Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a kínai exportőrök által gyakorolt áralákínálás lenyomta az uniós piaci árakat, és megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy értékesítési árainak emelésével fedezze költségeit. |
| --- | --- |

(140)

A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költsége a nagy szakítószilárdságú fonal nyersanyagárának alakulásával azonos módon változott és a figyelembe vett időszak során összességében 6 %-kal csökkent. Amennyiben azonban a piacon adottak a hatékony kereskedelem feltételei, azaz nincs kárt okozó dömping, elvárható, hogy az árakat rendszeresen kiigazítják annak érdekében, hogy tükrözzék az előállítási költségek különféle összetevőinek alakulását. Erre ebben az esetben nem került sor. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak alacsonyan tartására kényszerült, hogy versenyben maradhasson a KNK-ból érkező olcsó dömpingelt behozatallal szemben, ami nyereségességének jelentős csökkenéséhez vezetett. Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a kínai exportőrök által gyakorolt áralákínálás lenyomta az uniós piaci árakat, és megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy értékesítési árainak emelésével fedezze költségeit.

7.3.3.   Az uniós gazdasági ágazat lekötött gyártása

| (141) | A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálattal együttműködő termelők közül egyetlen egy volt vertikálisan integrált vállalkozás, és a lekötött termelést hozzáadott értéket tartalmazó feldolgozott termék előállítására használta fel a továbbfeldolgozó iparágban. A vizsgálat nem mutatott ki olyan termelési problémát, amely ezen termékek előállításához kapcsolódott volna. A kötött felhasználás a bázis időszakban ugyanazon a szinten maradt, és a gyártási mennyiség mintegy 7 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(141)

A vizsgálat kimutatta, hogy a vizsgálattal együttműködő termelők közül egyetlen egy volt vertikálisan integrált vállalkozás, és a lekötött termelést hozzáadott értéket tartalmazó feldolgozott termék előállítására használta fel a továbbfeldolgozó iparágban. A vizsgálat nem mutatott ki olyan termelési problémát, amely ezen termékek előállításához kapcsolódott volna. A kötött felhasználás a bázis időszakban ugyanazon a szinten maradt, és a gyártási mennyiség mintegy 7 %-át tette ki.

| (142) | Mindezek alapján úgy találtuk, hogy az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználásra irányuló termelése, különösen a vizsgálati időszak alatt, nem járult hozzá pénzügyi helyzetének romlásához. |
| --- | --- |

(142)

Mindezek alapján úgy találtuk, hogy az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználásra irányuló termelése, különösen a vizsgálati időszak alatt, nem járult hozzá pénzügyi helyzetének romlásához.

7.3.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (143) | Bár a kár és az okozati viszony elemzése az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán jellemző helyzetére összpontosított, az ágazat exportteljesítményét is megvizsgáltuk, mint olyan lehetséges további tényezőt, amely felelőssé tehető a megállapított károkozásért. Az elemzés kimutatta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szerény mértékben (kb. 3 %) értékesített a nem kapcsolt ügyfelek részére. Az exportértékesítés mennyiségének a 2005-ös 18 000 tonnáról a figyelembe vett időszak alatti 7 000 tonnára történő csökkenése magyarázható azzal, hogy ugyanebben az időszakban a termelés is visszaesett. Az exportár azonban magasabb volt annál, amit az Unió gazdasági ágazata számított fel ügyfeleinek az Unió piacán. Ezért arra a következtetésre jutottunk, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintje és különösen az ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti nyereségességének jelentős visszaesése nem magyarázhatók az exportvolumen csökkenésével. |
| --- | --- |

(143)

Bár a kár és az okozati viszony elemzése az uniós gazdasági ágazatnak az Unió piacán jellemző helyzetére összpontosított, az ágazat exportteljesítményét is megvizsgáltuk, mint olyan lehetséges további tényezőt, amely felelőssé tehető a megállapított károkozásért. Az elemzés kimutatta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szerény mértékben (kb. 3 %) értékesített a nem kapcsolt ügyfelek részére. Az exportértékesítés mennyiségének a 2005-ös 18 000 tonnáról a figyelembe vett időszak alatti 7 000 tonnára történő csökkenése magyarázható azzal, hogy ugyanebben az időszakban a termelés is visszaesett. Az exportár azonban magasabb volt annál, amit az Unió gazdasági ágazata számított fel ügyfeleinek az Unió piacán. Ezért arra a következtetésre jutottunk, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintje és különösen az ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti nyereségességének jelentős visszaesése nem magyarázhatók az exportvolumen csökkenésével.

7.3.5.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (144) | A 2005-ös év és a vizsgálati időszak között az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak:

  9.   táblázat











  Egyéb harmadik országok | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (tonna) | 29 940 | 30 350 | 29 035 | 21 590 | 16 478 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 72 | 55 |
| Piaci részesedés | 13,5 % | 13,0 % | 10,9 % | 8,9 % | 8,0 % |
| Index | 100 | 96 | 81 | 66 | 59 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 635 | 2 700 | 2 584 | 2 606 | 2 585 |
| Index | 100 | 102 | 98 | 99 | 98 |
| Forrás: Eurostat. |

(144)

A 2005-ös év és a vizsgálati időszak között az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumenének és árainak tendenciái a következőképpen alakultak:

9.   táblázat

Egyéb harmadik országok

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Behozatal (tonna)

29 940

30 350

29 035

21 590

16 478

Index

100

101

97

72

55

Piaci részesedés

13,5 %

13,0 %

10,9 %

8,9 %

8,0 %

Index

100

96

81

66

59

Ár (EUR/tonna)

2 635

2 700

2 584

2 606

2 585

Index

100

102

98

99

98

Forrás: Eurostat.

| (145) | Az Unióba nagy szakítószilárdságú fonalat exportáló főbb harmadik országok közé Svájc, Fehéroroszország, Japán és Thaiföld tartozik. Amint az a fenti táblázatból kitűnik, az ezen országokból származó behozatal összes mennyisége az Unió fogyasztásához képest meglehetősen alacsony volt, és a figyelembe vett időszak alatt csökkent is. A vizsgálati időszakban az átlagos importárak stabilak és viszonylag magasak maradtak. |
| --- | --- |

(145)

Az Unióba nagy szakítószilárdságú fonalat exportáló főbb harmadik országok közé Svájc, Fehéroroszország, Japán és Thaiföld tartozik. Amint az a fenti táblázatból kitűnik, az ezen országokból származó behozatal összes mennyisége az Unió fogyasztásához képest meglehetősen alacsony volt, és a figyelembe vett időszak alatt csökkent is. A vizsgálati időszakban az átlagos importárak stabilak és viszonylag magasak maradtak.

| (146) | A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést vontuk le, hogy az ezen országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(146)

A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést vontuk le, hogy az ezen országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

7.3.6.   Behozatal Koreából és Tajvanról

| (147) | A Tajvanról és a Koreából származó behozatalra vonatkozóan, ahogy az már fentebb említésre került, ideiglenesen megállapították, hogy sem a tajvani, sem a koreai import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban. A behozatal adatai az alábbi 10. és 11. táblázatban láthatók:

  10.   táblázat











  Behozatal Koreából, összesen | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 17 542 | 20 701 | 27 521 | 24 908 | 24 580 |
| Index | 100 | 118 | 157 | 142 | 140 |
| Piaci részesedés | 7,9 % | 8,8 % | 10,4 % | 10,3 % | 11,9 % |
| Index | 100 | 112 | 131 | 130 | 151 |
| Ár (EUR/tonna) | 2 105 | 1 958 | 1 912 | 1 911 | 1 780 |
| Index | 100 | 93 | 91 | 91 | 85 |
| Forrás: Eurostat. |

(147)

A Tajvanról és a Koreából származó behozatalra vonatkozóan, ahogy az már fentebb említésre került, ideiglenesen megállapították, hogy sem a tajvani, sem a koreai import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban. A behozatal adatai az alábbi 10. és 11. táblázatban láthatók:

10.   táblázat

Behozatal Koreából, összesen

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

17 542

20 701

27 521

24 908

24 580

Index

100

118

157

142

140

Piaci részesedés

7,9 %

8,8 %

10,4 %

10,3 %

11,9 %

Index

100

112

131

130

151

Ár (EUR/tonna)

2 105

1 958

1 912

1 911

1 780

Index

100

93

91

91

85

Forrás: Eurostat.

| (148) | Amint az a fenti táblázatból is látszik, a figyelembe vett időszakban a koreai behozatal mennyiségei a fogyasztási folyamatokkal megegyező módon alakultak. Az import mennyisége a vizsgálati időszakban a 2005-ös 17 542 tonnáról 24 580 tonnára nőtt. Ez a vizsgálati időszakban a 2005-ös 7,9 %-hoz képest 11,9 %-os piaci részesedést eredményez. Érdemes megjegyezni, hogy a behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent. |
| --- | --- |

(148)

Amint az a fenti táblázatból is látszik, a figyelembe vett időszakban a koreai behozatal mennyiségei a fogyasztási folyamatokkal megegyező módon alakultak. Az import mennyisége a vizsgálati időszakban a 2005-ös 17 542 tonnáról 24 580 tonnára nőtt. Ez a vizsgálati időszakban a 2005-ös 7,9 %-hoz képest 11,9 %-os piaci részesedést eredményez. Érdemes megjegyezni, hogy a behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent.

| (149) | Megjegyzésre érdemes az is, hogy míg a koreai behozatal átlagos importárai a figyelembe vett időszakban 15 %-kal csökkentek, még mindig magasabbak voltak, mint az azonos időszak KNK-ból származó behozatala.

  11.   táblázat











  Behozatal Tajvanról, összesen | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 7 343 | 7 761 | 10 285 | 11 028 | 8 163 |
| Index | 100 | 106 | 140 | 150 | 111 |
| Piaci részesedés | 3,3 % | 3,3 % | 3,9 % | 4,6 % | 4,0 % |
| Index | 100 | 100 | 117 | 138 | 119 |
| Ár (EUR/tonna) | 1 968 | 1 734 | 1 608 | 1 678 | 1 687 |
| Index | 100 | 88 | 82 | 85 | 86 |
| Forrás: Eurostat. |

(149)

Megjegyzésre érdemes az is, hogy míg a koreai behozatal átlagos importárai a figyelembe vett időszakban 15 %-kal csökkentek, még mindig magasabbak voltak, mint az azonos időszak KNK-ból származó behozatala.

11.   táblázat

Behozatal Tajvanról, összesen

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

7 343

7 761

10 285

11 028

8 163

Index

100

106

140

150

111

Piaci részesedés

3,3 %

3,3 %

3,9 %

4,6 %

4,0 %

Index

100

100

117

138

119

Ár (EUR/tonna)

1 968

1 734

1 608

1 678

1 687

Index

100

88

82

85

86

Forrás: Eurostat.

| (150) | A tajvani behozatal ugyanakkor a vizsgálati időszakban a 2005-ös 7 343 tonnáról 8 163 tonnára, azaz 11 %-kal nőtt. A tajvani behozatal piaci részesedése a 2005-ös 3,3 %-ról 4 %-ra emelkedett a vizsgálati időszakban. A tajvani behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között a koreaiéhoz hasonlóan jelentősen csökkent. |
| --- | --- |

(150)

A tajvani behozatal ugyanakkor a vizsgálati időszakban a 2005-ös 7 343 tonnáról 8 163 tonnára, azaz 11 %-kal nőtt. A tajvani behozatal piaci részesedése a 2005-ös 3,3 %-ról 4 %-ra emelkedett a vizsgálati időszakban. A tajvani behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között a koreaiéhoz hasonlóan jelentősen csökkent.

| (151) | A figyelembe vett időszak alatt a tajvani behozatal átlagos importárai 14 %-kal csökkentek, azonban még így is jelentősen magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó behozatal importárai. |
| --- | --- |

(151)

A figyelembe vett időszak alatt a tajvani behozatal átlagos importárai 14 %-kal csökkentek, azonban még így is jelentősen magasabbak voltak, mint a KNK-ból származó behozatal importárai.

| (152) | A fentiek alapján nem lehet kizárni, hogy a Koreából és a Tajvanról származó behozatal bizonyos mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. Azonban a vizsgálati időszakra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak láthatóan nem értek el olyan szintet, amely cáfolná a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(152)

A fentiek alapján nem lehet kizárni, hogy a Koreából és a Tajvanról származó behozatal bizonyos mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. Azonban a vizsgálati időszakra vonatkozó behozatali mennyiségek és árak láthatóan nem értek el olyan szintet, amely cáfolná a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.

7.3.7.   Egyéb uniós termelők

| (153) | Az Unió piacára vonatkozó adatok elemzéséből kiderült, hogy az egyéb uniós termelők nem szereztek piaci részesedést a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat semmiféle konkrét problémát nem állapított meg az uniós termelők közötti versenyre vonatkozóan, és nem tárt fel olyan, a kereskedelmet torzító hatásokat sem, amelyek az uniós gazdasági ágazatot ért kárra magyarázatul szolgálhatnának. |
| --- | --- |

(153)

Az Unió piacára vonatkozó adatok elemzéséből kiderült, hogy az egyéb uniós termelők nem szereztek piaci részesedést a figyelembe vett időszakban. A vizsgálat semmiféle konkrét problémát nem állapított meg az uniós termelők közötti versenyre vonatkozóan, és nem tárt fel olyan, a kereskedelmet torzító hatásokat sem, amelyek az uniós gazdasági ágazatot ért kárra magyarázatul szolgálhatnának.

| (154) | A fentiek alapján az az ideiglenes következtetés született, hogy az uniós gazdasági ágazat meghatározásában nem szereplő termelők nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. |
| --- | --- |

(154)

A fentiek alapján az az ideiglenes következtetés született, hogy az uniós gazdasági ágazat meghatározásában nem szereplő termelők nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz.

7.4.   Következtetés az okozati összefüggésekről

| (155) | A fenti elemzés bebizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt a KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése. Ezenfelül megállapították, hogy a behozatalt az uniós gazdasági ágazat által hasonló termékekért az Unió piacán felszámított áraknál alacsonyabb dömpingáron bonyolították le. |
| --- | --- |

(155)

A fenti elemzés bebizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt a KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése. Ezenfelül megállapították, hogy a behozatalt az uniós gazdasági ágazat által hasonló termékekért az Unió piacán felszámított áraknál alacsonyabb dömpingáron bonyolították le.

| (156) | A KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének és piaci részesedésének emelkedése egybeesett az Unión belüli kereslet 2005 és 2007 közötti általános növekedésével és azzal, hogy ugyanebben az időszakban negatív irányba változott az Unió piaci részesedése. Emellett 2007 és a vizsgálati időszak között – amikor csökkent a kereslet az Unió piacán – a kínai exportőrök növelni tudták piaci részesedésüket. Megfigyelhető volt ugyanakkor egy további negatív fejlemény is az Unió piaci részesedését és gazdasági helyzetének főbb mutatóit illetően. A figyelembe vett időszakban a KNK-ból származó, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének megugrása több mint 16 %-os esést okozott az uniós gazdasági ágazat nyereségességében, ami a vizsgálati időszakban súlyos veszteségekhez vezetett. |
| --- | --- |

(156)

A KNK-ból származó olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének és piaci részesedésének emelkedése egybeesett az Unión belüli kereslet 2005 és 2007 közötti általános növekedésével és azzal, hogy ugyanebben az időszakban negatív irányba változott az Unió piaci részesedése. Emellett 2007 és a vizsgálati időszak között – amikor csökkent a kereslet az Unió piacán – a kínai exportőrök növelni tudták piaci részesedésüket. Megfigyelhető volt ugyanakkor egy további negatív fejlemény is az Unió piaci részesedését és gazdasági helyzetének főbb mutatóit illetően. A figyelembe vett időszakban a KNK-ból származó, az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló olcsó dömpingelt behozatal mennyiségének megugrása több mint 16 %-os esést okozott az uniós gazdasági ágazat nyereségességében, ami a vizsgálati időszakban súlyos veszteségekhez vezetett.

| (157) | Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, arra vetett fényt, hogy ezek a tényezők nem olyanok, hogy cáfolták volna a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(157)

Azon egyéb ismert tényezők vizsgálata, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, arra vetett fényt, hogy ezek a tényezők nem olyanok, hogy cáfolták volna a KNK-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.

| (158) | A fenti elemzés alapján – amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt import hátrányos hatását – azt az ideiglenes következtetést hozták, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(158)

A fenti elemzés alapján – amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt import hátrányos hatását – azt az ideiglenes következtetést hozták, hogy a KNK-ból származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

8.   AZ UNIÓ ÉRDEKEI

8.1.   Előzetes megjegyzés

| (159) | A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó átmeneti következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján adott esetben az intézkedések elfogadása ellentétes lenne az uniós érdekkel. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve a közösségi iparág, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó átmeneti következtetés ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján adott esetben az intézkedések elfogadása ellentétes lenne az uniós érdekkel. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve a közösségi iparág, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján.

8.2.   Az uniós gazdasági ágazat

| (160) | Az uniós gazdasági ágazat az Unió különböző tagállamaiban található négy gyártóból áll, amelyek az érintett termékkel kapcsolatban közvetlenül több mint 1 300 embert foglalkoztatnak. |
| --- | --- |

(160)

Az uniós gazdasági ágazat az Unió különböző tagállamaiban található négy gyártóból áll, amelyek az érintett termékkel kapcsolatban közvetlenül több mint 1 300 embert foglalkoztatnak.

| (161) | Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett a KNK-ból származó dömpingelt behozatal miatt. Emlékeztetünk arra, hogy a kármutatók a figyelembe vett időszak alatt negatív irányzatot mutattak. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók súlyosan érintették egyebek között a pénzforgalmat, a befektetések megtérülését és a nyereségességet. Intézkedések hiányában nagyon valószínű az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása. |
| --- | --- |

(161)

Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett a KNK-ból származó dömpingelt behozatal miatt. Emlékeztetünk arra, hogy a kármutatók a figyelembe vett időszak alatt negatív irányzatot mutattak. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók súlyosan érintették egyebek között a pénzforgalmat, a befektetések megtérülését és a nyereségességet. Intézkedések hiányában nagyon valószínű az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének további romlása.

| (162) | Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és piaci feltételeihez. Az ideiglenes intézkedések meghozatala várhatóan lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne gazdasági helyzetére és nyereségességére. |
| --- | --- |

(162)

Az ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és piaci feltételeihez. Az ideiglenes intézkedések meghozatala várhatóan lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne gazdasági helyzetére és nyereségességére.

| (163) | Ezért arra a következtetésre jutottunk, hogy a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekében állna. |
| --- | --- |

(163)

Ezért arra a következtetésre jutottunk, hogy a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetése az uniós gazdasági ágazat érdekében állna.

8.3.   Importőrök

| (164) | Az Unió tíz importőre kapott kérdőívet. Csak két németországi és spanyolországi importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek a KNK-ból származó teljes behozatal 15,4 %-át, illetve 0,2 %-át képviselik. A vizsgálat az első importőr esetében kimutatta, hogy behozatala kizárólag a KNK-ból származott és forgalma majdnem teljes egészében az érintett termékből állt. A legrosszabb forgatókönyv esetén a 9 %-os dömpingellenes vám nyereségességének jelentős csökkenéséhez vezetne, és a vállalat veszteségessé válna. Úgy ítéli meg azonban, hogy az áremelkedés legalább egy részét át tudja hárítani fogyasztóira, tekintettel az egyes nagy felhasználók körében meglévő erős piaci pozícióira. Emellett más beszerzési forrásokhoz is visszatérhet, legalábbis hosszabb távon. A második importőr esetében az érintett termék teljes üzleti tevékenységéből csupán korlátozottan (0–5 %-ban) részesedik, és a javasolt intézkedések negatív kihatásai ezért valószínűleg elhanyagolhatók. |
| --- | --- |

(164)

Az Unió tíz importőre kapott kérdőívet. Csak két németországi és spanyolországi importőr működött együtt a vizsgálatban, amelyek a KNK-ból származó teljes behozatal 15,4 %-át, illetve 0,2 %-át képviselik. A vizsgálat az első importőr esetében kimutatta, hogy behozatala kizárólag a KNK-ból származott és forgalma majdnem teljes egészében az érintett termékből állt. A legrosszabb forgatókönyv esetén a 9 %-os dömpingellenes vám nyereségességének jelentős csökkenéséhez vezetne, és a vállalat veszteségessé válna. Úgy ítéli meg azonban, hogy az áremelkedés legalább egy részét át tudja hárítani fogyasztóira, tekintettel az egyes nagy felhasználók körében meglévő erős piaci pozícióira. Emellett más beszerzési forrásokhoz is visszatérhet, legalábbis hosszabb távon. A második importőr esetében az érintett termék teljes üzleti tevékenységéből csupán korlátozottan (0–5 %-ban) részesedik, és a javasolt intézkedések negatív kihatásai ezért valószínűleg elhanyagolhatók.

| (165) | Az elérhető információk alapján arra a következtetésre jutottunk, hogy bár az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése negatív hatást gyakorolna a fenti importőrök egyikére, ez az importőr a költségnövekedés legalább egy részét át tudná hárítani az ügyfeleire és/vagy más beszerzési forrásokra állhatna át. Ennélfogva az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése összességében nem gyakorolna jelentős negatív hatást az importőrökre. |
| --- | --- |

(165)

Az elérhető információk alapján arra a következtetésre jutottunk, hogy bár az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése negatív hatást gyakorolna a fenti importőrök egyikére, ez az importőr a költségnövekedés legalább egy részét át tudná hárítani az ügyfeleire és/vagy más beszerzési forrásokra állhatna át. Ennélfogva az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése összességében nem gyakorolna jelentős negatív hatást az importőrökre.

8.4.   Felhasználók

| (166) | A nagy szakítószilárdságú fonal felhasználói nagy érdeklődést mutattak az ügy iránt. A megkeresett 68 felhasználó közül 33 teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal. Az együttműködő felhasználókra esett a KNK-ból származó behozatal 25 %-a. Az együttműködő vállalatok az Unióban találhatók, és számos gazdasági ágazatban – így az abroncsgyártásban és gépjármű alkalmazásokban, a kötélgyártásban és más ipari alkalmazásokban is – jelen vannak. |
| --- | --- |

(166)

A nagy szakítószilárdságú fonal felhasználói nagy érdeklődést mutattak az ügy iránt. A megkeresett 68 felhasználó közül 33 teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal. Az együttműködő felhasználókra esett a KNK-ból származó behozatal 25 %-a. Az együttműködő vállalatok az Unióban találhatók, és számos gazdasági ágazatban – így az abroncsgyártásban és gépjármű alkalmazásokban, a kötélgyártásban és más ipari alkalmazásokban is – jelen vannak.

| (167) | Az átláthatóság kedvéért, és tekintettel arra, hogy az ideiglenes intézkedések kivetése különbözőképpen érinti a felhasználókat, attól függően, hogy melyik ágazatban tevékenykednek, az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt hatását úgy elemezték, hogy az alábbiakban leírtak szerint különálló gazdasági ágazatokba csoportosították őket. |
| --- | --- |

(167)

Az átláthatóság kedvéért, és tekintettel arra, hogy az ideiglenes intézkedések kivetése különbözőképpen érinti a felhasználókat, attól függően, hogy melyik ágazatban tevékenykednek, az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt hatását úgy elemezték, hogy az alábbiakban leírtak szerint különálló gazdasági ágazatokba csoportosították őket.

| (168) | Ami az abroncságazatban jelen lévő felhasználókat illeti, az abroncsgyártóktól négy válasz érkezett be a kérdőívre. Az abroncsgyártók által szolgáltatott adatok szerint a nagy szakítószilárdságú fonalnak az abroncs előállítási árához viszonyított költsége viszonylag korlátozott, átlagban 1 % alatt van, és az abroncsgyártó vállalkozások átlagos nyeresége mintegy 2 % körül alakult. A megállapítások szerint az együttműködő felhasználók közül egyik sem a KNK-ból hozta be a terméket. Ennélfogva, amennyiben kivetnék az ideiglenes dömpingellenes vámokat, azt kell feltételezni, hogy a KNK-ból származó behozatalra kivetett intézkedések nem fogják érinteni őket. Emellett, ha az ágazati felhasználók bármelyike a KNK-ból importálna, számos alternatív beszerzési forrás állna rendelkezésre. |
| --- | --- |

(168)

Ami az abroncságazatban jelen lévő felhasználókat illeti, az abroncsgyártóktól négy válasz érkezett be a kérdőívre. Az abroncsgyártók által szolgáltatott adatok szerint a nagy szakítószilárdságú fonalnak az abroncs előállítási árához viszonyított költsége viszonylag korlátozott, átlagban 1 % alatt van, és az abroncsgyártó vállalkozások átlagos nyeresége mintegy 2 % körül alakult. A megállapítások szerint az együttműködő felhasználók közül egyik sem a KNK-ból hozta be a terméket. Ennélfogva, amennyiben kivetnék az ideiglenes dömpingellenes vámokat, azt kell feltételezni, hogy a KNK-ból származó behozatalra kivetett intézkedések nem fogják érinteni őket. Emellett, ha az ágazati felhasználók bármelyike a KNK-ból importálna, számos alternatív beszerzési forrás állna rendelkezésre.

| (169) | A gépjárműipari ágazat felhasználói közül (főként biztonságiöv-, és légzsákgyártók) hatan válaszoltak a kérdőívre. Erre a hat vállalatra jutott a KNK-ból származó teljes nagy szakítószilárdságú fonal behozatalának 5 %-a. Összességében azt állapították meg, hogy azok a termékek, amelyekben nagy szakítószilárdságú fonalakat használtak, az említett vállalatok forgalmának 4 %-át tették ki átlagban, és az ezen a vállalkozási területen elért átlagos nyereség 3 %-ot tett ki. Azt is megállapították továbbá, hogy a hat vállalat főként uniós gyártóktól vásárolta a nagy szakítószilárdságú fonalat, és csupán beszerzéseik 11 %-a származott a KNK-ból. Emiatt nem valószínű, hogy a KNK-ból származó behozatalra bevezetett ideiglenes intézkedések egészében jelentősen befolyásolnák a gépjárműipari ágazatot, mivel ezek a vállalatok nyereségesnek bizonyultak, és nem a KNK volt a fő beszerzési forrás. |
| --- | --- |

(169)

A gépjárműipari ágazat felhasználói közül (főként biztonságiöv-, és légzsákgyártók) hatan válaszoltak a kérdőívre. Erre a hat vállalatra jutott a KNK-ból származó teljes nagy szakítószilárdságú fonal behozatalának 5 %-a. Összességében azt állapították meg, hogy azok a termékek, amelyekben nagy szakítószilárdságú fonalakat használtak, az említett vállalatok forgalmának 4 %-át tették ki átlagban, és az ezen a vállalkozási területen elért átlagos nyereség 3 %-ot tett ki. Azt is megállapították továbbá, hogy a hat vállalat főként uniós gyártóktól vásárolta a nagy szakítószilárdságú fonalat, és csupán beszerzéseik 11 %-a származott a KNK-ból. Emiatt nem valószínű, hogy a KNK-ból származó behozatalra bevezetett ideiglenes intézkedések egészében jelentősen befolyásolnák a gépjárműipari ágazatot, mivel ezek a vállalatok nyereségesnek bizonyultak, és nem a KNK volt a fő beszerzési forrás.

| (170) | A kötélgyártóktól három kitöltött kérdőív érkezett vissza, a vizsgálati időszakban ezekre a vállalatokra a KNK-ból behozott termékek kevesebb mint 1 %-a esett. A nagy szakítószilárdságú fonalak használata az említett vállalatok teljes forgalmának 18 %-át tette ki, és az ezen a vállalkozási területen elért átlagos haszonkulcs körülbelül 8 %-ot tett ki a vizsgálati időszakban. Az ezen az alapon készített becslés szerint a KNK-ból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámok valószínűleg csak mérsékelten csökkentik haszonkulcsukat. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a behozott mennyiség nagyobbik része (66 %) a KNK-ból, míg 20 %-a Koreából származott. Ennélfogva, amennyiben be kell vezetni az intézkedéseket, ezt az ágazatot valószínűleg nem fogja súlyosan érinteni, mivel a haszonkulcsra csak korlátozott hatásuk van, és más beszerzési források is rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(170)

A kötélgyártóktól három kitöltött kérdőív érkezett vissza, a vizsgálati időszakban ezekre a vállalatokra a KNK-ból behozott termékek kevesebb mint 1 %-a esett. A nagy szakítószilárdságú fonalak használata az említett vállalatok teljes forgalmának 18 %-át tette ki, és az ezen a vállalkozási területen elért átlagos haszonkulcs körülbelül 8 %-ot tett ki a vizsgálati időszakban. Az ezen az alapon készített becslés szerint a KNK-ból származó behozatalra kivetett dömpingellenes vámok valószínűleg csak mérsékelten csökkentik haszonkulcsukat. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a behozott mennyiség nagyobbik része (66 %) a KNK-ból, míg 20 %-a Koreából származott. Ennélfogva, amennyiben be kell vezetni az intézkedéseket, ezt az ágazatot valószínűleg nem fogja súlyosan érinteni, mivel a haszonkulcsra csak korlátozott hatásuk van, és más beszerzési források is rendelkezésre állnak.

| (171) | Egyes kötélgyártók azzal érveltek, hogy miután a nagy szakítószilárdságú fonalakat túlnyomórészt más ágazatokban használják (pl. gyáripar és az autógyártás), a dömpingellenes intézkedések bevezetése következtében hiány alakulna ki a kötélgyártók által használt nagy szakítószilárdságú fonalakból, miután az unióbeli gyártók állítólag először a nagy piacokra összpontosítják figyelmüket, és a fennmaradó ágazatoknak csak akkor szállítanak, ha erre van szabad kapacitásuk. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy más beszerzési források is rendelkezésre állnak, közéjük értve az Uniós gazdasági ágazatot, Koreát, Tajvan és azok az egyéb harmadik országok, amelyeket ezek az intézkedések nem érintik. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(171)

Egyes kötélgyártók azzal érveltek, hogy miután a nagy szakítószilárdságú fonalakat túlnyomórészt más ágazatokban használják (pl. gyáripar és az autógyártás), a dömpingellenes intézkedések bevezetése következtében hiány alakulna ki a kötélgyártók által használt nagy szakítószilárdságú fonalakból, miután az unióbeli gyártók állítólag először a nagy piacokra összpontosítják figyelmüket, és a fennmaradó ágazatoknak csak akkor szállítanak, ha erre van szabad kapacitásuk. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy más beszerzési források is rendelkezésre állnak, közéjük értve az Uniós gazdasági ágazatot, Koreát, Tajvan és azok az egyéb harmadik országok, amelyeket ezek az intézkedések nem érintik. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (172) | Az ipari alkalmazások ágazatában jelenlévő felhasználóktól (tetőfedés, gépszíjgyártás, szíjgyártás és ipari szövetek gyártása) összesen tizenkilencen válaszoltak a kérdőívre. A vizsgálati időszakban ezekre a felhasználókra esett a KNK-ból származó behozatal 19 %-a. Az ágazatról rendelkezésre álló információk alapján azoknak a vállalkozásoknak a részesedése, amelyekben nagy szakítószilárdságú fonalakat használnak, a teljes tevékenység 64 %-át teszi ki, és a tevékenység keretében elért átlagnyereség 13 % volt. A dömpingellenes vámok hatására az ágazatban realizált átlagos haszonkulcs vélhetően csak igen kis mértékben fog csökkenni. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy ezek a felhasználók főként uniós előállítóktól és a KNK-tól vásároltak. Ezért a KNK-ból származó behozatalra bevezetett intézkedéseknek nem lehet jelentős mértékű negatív hatásuk erre az ágazatra, tekintve a haszonkulcsra való korlátozott hatást és az egyéb beszerzési források meglétét. |
| --- | --- |

(172)

Az ipari alkalmazások ágazatában jelenlévő felhasználóktól (tetőfedés, gépszíjgyártás, szíjgyártás és ipari szövetek gyártása) összesen tizenkilencen válaszoltak a kérdőívre. A vizsgálati időszakban ezekre a felhasználókra esett a KNK-ból származó behozatal 19 %-a. Az ágazatról rendelkezésre álló információk alapján azoknak a vállalkozásoknak a részesedése, amelyekben nagy szakítószilárdságú fonalakat használnak, a teljes tevékenység 64 %-át teszi ki, és a tevékenység keretében elért átlagnyereség 13 % volt. A dömpingellenes vámok hatására az ágazatban realizált átlagos haszonkulcs vélhetően csak igen kis mértékben fog csökkenni. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy ezek a felhasználók főként uniós előállítóktól és a KNK-tól vásároltak. Ezért a KNK-ból származó behozatalra bevezetett intézkedéseknek nem lehet jelentős mértékű negatív hatásuk erre az ágazatra, tekintve a haszonkulcsra való korlátozott hatást és az egyéb beszerzési források meglétét.

| (173) | Néhány felhasználó felvetette, hogy amennyiben dömpingellenes intézkedéseket foganatosítanának, az kétféleképpen is negatívan érintené őket. Azt állították, hogy nemcsak alternatív források nem állnának rendelkezésükre, de az érintett országok az érintett termékekről a továbbfeldolgozó ipari termékekre áthelyeznék kivitelüket. |
| --- | --- |

(173)

Néhány felhasználó felvetette, hogy amennyiben dömpingellenes intézkedéseket foganatosítanának, az kétféleképpen is negatívan érintené őket. Azt állították, hogy nemcsak alternatív források nem állnának rendelkezésükre, de az érintett országok az érintett termékekről a továbbfeldolgozó ipari termékekre áthelyeznék kivitelüket.

| (174) | Azt az érvet illetően, hogy nem fognak rendelkezésre állni alternatív források, először azt kell megjegyezni, hogy nem vezetnek be ideiglenes intézkedéseket a Koreából és Tajvanról származó behozatalra. Továbbá amint azt a fenti (171) preambulumbekezdés megemlíti, más beszerzési források is rendelkezésre állnak az intézkedések által nem érintett harmadik országokból. Másodszor pedig az uniós gazdasági ágazat szállításait illetően a vizsgálat hiányosságokat mutatott ki egyes uniós gyártók szállításaiban bizonyos felhasználók részére. A vizsgálat azonban nem talált bizonyítékokat arra, hogy ezek a hiányosságok rendszeresen előfordultak volna. A fentiek alapján és különösképpen a más beszerzési források rendelkezésre állása miatt ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(174)

Azt az érvet illetően, hogy nem fognak rendelkezésre állni alternatív források, először azt kell megjegyezni, hogy nem vezetnek be ideiglenes intézkedéseket a Koreából és Tajvanról származó behozatalra. Továbbá amint azt a fenti (171) preambulumbekezdés megemlíti, más beszerzési források is rendelkezésre állnak az intézkedések által nem érintett harmadik országokból. Másodszor pedig az uniós gazdasági ágazat szállításait illetően a vizsgálat hiányosságokat mutatott ki egyes uniós gyártók szállításaiban bizonyos felhasználók részére. A vizsgálat azonban nem talált bizonyítékokat arra, hogy ezek a hiányosságok rendszeresen előfordultak volna. A fentiek alapján és különösképpen a más beszerzési források rendelkezésre állása miatt ezt az érvet elutasították.

| (175) | Azt az érvet illetően, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak gyártói az érintett országokban exportjukat a továbbfeldolgozói piacra irányítanák át, meg kell jegyezni, hogy a Koreából és a Tajvanról származó behozatalra nem vezetnek be ideiglenes intézkedéseket. Ennélfogva, még ha a kínai exportőrök kivitelük egy részét a feldolgozói piacra irányítanák át, a Bizottság úgy gondolja, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak felhasználói meg tudják tartani versenyképességüket, mivel továbbra is képesek lesznek a nagy szakítószilárdságú fonalak az intézkedések által nem érintett más szállítóktól való beszerzésére. Ezért ezt az érvet elutasították. |
| --- | --- |

(175)

Azt az érvet illetően, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak gyártói az érintett országokban exportjukat a továbbfeldolgozói piacra irányítanák át, meg kell jegyezni, hogy a Koreából és a Tajvanról származó behozatalra nem vezetnek be ideiglenes intézkedéseket. Ennélfogva, még ha a kínai exportőrök kivitelük egy részét a feldolgozói piacra irányítanák át, a Bizottság úgy gondolja, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak felhasználói meg tudják tartani versenyképességüket, mivel továbbra is képesek lesznek a nagy szakítószilárdságú fonalak az intézkedések által nem érintett más szállítóktól való beszerzésére. Ezért ezt az érvet elutasították.

| (176) | A fentiek figyelembevételével, még ha egyes felhasználókra valószínűsíthetően negatív hatásúak a KNK-ból származó behozatalra bevezetett intézkedések, a különböző gazdasági ágazatok felhasználóira összességében keletkező hatások korlátozottnak ítélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedéseknek nagy valószínűség szerint nem lesz jelentős negatív hatása az érintett termékek gyártóira. |
| --- | --- |

(176)

A fentiek figyelembevételével, még ha egyes felhasználókra valószínűsíthetően negatív hatásúak a KNK-ból származó behozatalra bevezetett intézkedések, a különböző gazdasági ágazatok felhasználóira összességében keletkező hatások korlátozottnak ítélhetők. Ezért a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedéseknek nagy valószínűség szerint nem lesz jelentős negatív hatása az érintett termékek gyártóira.

8.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (177) | A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést vontuk le, hogy az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint összességében nincsenek kényszerítő okok a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes rendelkezések bevezetése ellen. |
| --- | --- |

(177)

A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést vontuk le, hogy az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok szerint összességében nincsenek kényszerítő okok a KNK-ból származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes rendelkezések bevezetése ellen.

9.   NEM VETNEK KI VÁMOT

| (178) | Azoknak a megállapításoknak a fényében, hogy a dömpingkülönbözet országos léptékű súlyozott átlaga a Koreából és Tajvanról származó behozatal tekintetében elhanyagolható, nem vet ki ideiglenes dömpingellenes vámot az ezekből az országokból származó behozatalra. |
| --- | --- |

(178)

Azoknak a megállapításoknak a fényében, hogy a dömpingkülönbözet országos léptékű súlyozott átlaga a Koreából és Tajvanról származó behozatal tekintetében elhanyagolható, nem vet ki ideiglenes dömpingellenes vámot az ezekből az országokból származó behozatalra.

10.   JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE

10.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

| (179) | A dömpinggel, az abból adódó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(179)

A dömpinggel, az abból adódó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket tekintetbe véve ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (180) | Az intézkedések szintjének megállapítása során figyelemmel volt a megállapított dömpingkülönbözetekre és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár felszámolásához szükséges vám összegére. |
| --- | --- |

(180)

Az intézkedések szintjének megállapítása során figyelemmel volt a megállapított dömpingkülönbözetekre és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár felszámolásához szükséges vám összegére.

| (181) | A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk az uniós gazdasági ágazatnak arra, hogy termelési költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az ágazat hasonló gazdasági ágazata a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingelt behozatal hiányában realizálható nyereségnek a 2005-ös éven kell alapulnia, amely az egyetlen év volt, amelyben az uniós gazdasági ágazat nyereséget könyvelt el, és amelyben a kínai behozatal kevésbé volt jelen az Unió piacán. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a forgalom 3 %-ára rúgó haszonkulcsot olyan megfelelő minimumnak kell tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna. |
| --- | --- |

(181)

A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetőséget kell adniuk az uniós gazdasági ágazatnak arra, hogy termelési költségeit úgy tudja fedezni, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet az ágazat hasonló gazdasági ágazata a megszokott versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingelt behozatal hiányában realizálható nyereségnek a 2005-ös éven kell alapulnia, amely az egyetlen év volt, amelyben az uniós gazdasági ágazat nyereséget könyvelt el, és amelyben a kínai behozatal kevésbé volt jelen az Unió piacán. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy a forgalom 3 %-ára rúgó haszonkulcsot olyan megfelelő minimumnak kell tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.

| (182) | Ezen az alapon kárt nem okozó árat számítottak ki a hasonló termék uniós gazdasági ágazata tekintetében. A kárt nem okozó árat úgy kaptuk meg, hogy a fenti 3 %-os haszonkulcsot hozzáadtuk az előállítási költséghez. |
| --- | --- |

(182)

Ezen az alapon kárt nem okozó árat számítottak ki a hasonló termék uniós gazdasági ágazata tekintetében. A kárt nem okozó árat úgy kaptuk meg, hogy a fenti 3 %-os haszonkulcsot hozzáadtuk az előállítási költséghez.

| (183) | A szükséges árnövekedést a mintában szereplő KNK-beli exportáló termelők termékenkénti súlyozott import átlagárainak az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített termékek hátrányt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az összehasonlított típusok átlagos CIF paritású importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(183)

A szükséges árnövekedést a mintában szereplő KNK-beli exportáló termelők termékenkénti súlyozott import átlagárainak az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített termékek hátrányt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az összehasonlított típusok átlagos CIF paritású importérték százalékában fejezték ki.

10.2.   Ideiglenes intézkedések

| (184) | Az előzőekben kifejtettekre való tekintettel megfontolták, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a KNK-ból származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és a kárkülönbözetek alacsonyabbikának szintjén. |
| --- | --- |

(184)

Az előzőekben kifejtettekre való tekintettel megfontolták, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a KNK-ból származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és a kárkülönbözetek alacsonyabbikának szintjén.

| (185) | Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(185)

Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogi személyek – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek – által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.

| (186) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze.Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(186)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze.Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.

| (187) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(187)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

| (188) | Az alábbi dömping- és kárkülönbözeteket állapították meg:







  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet |
| --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 % | 57,1 % |
| Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 % | 57,6 % |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | Nincs adat |
| A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok | 8,9 % | 57,3 % |
| Összes többi vállalat | 9,3 % | 57,6 % |

(188)

Az alábbi dömping- és kárkülönbözeteket állapították meg:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3 %

57,1 %

Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd

7,7 %

57,6 %

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

Nincs adat

A mintában nem szereplő együttműködő vállalatok

8,9 %

57,3 %

Összes többi vállalat

9,3 %

57,6 %

11.   KÖZZÉTÉTEL

| (189) | A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni, |
| --- | --- |

(189)

A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kéri őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, kereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (kivéve: a varrócérnát) behozatalára, beleértve a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, legalább 67 decitex finomsági számú monofileket is.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitásos nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd | 9,3 | A974 |
| Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd | 7,7 | A975 |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd | 0 | A976 |
| A mellékletben felsorolt vállalatok | 8,9 | A977 |
| Összes többi vállalat | 9,3 | A999 |

Vállalat

Vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd

9,3

A974

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd

7,7

A975

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd

0

A976

A mellékletben felsorolt vállalatok

8,9

A977

Összes többi vállalat

9,3

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék uniós szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett felek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül észrevételeket tehetnek.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 213., 2009.9.8., 16. o.

2

(3)  Európai Bizottság, Közlekedési és Energiagazdálkodási Főigazgatóság, H. Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium.

3

---

MELLÉKLET

A MINTÁBAN NEM SZEREPLŐ EGYÜTTMŰKÖDŐ KÍNAI GYÁRTÓK

A977-es kiegészítő TARIC-kód

| A vállalat neve | Város |
| --- | --- |
| Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd | Hangzhou |
| Heilongjiang Longdi Co., Ltd | Harbin |
| Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd | Jiaxing |
| Oriental Industies (Suzhou) Ltd | Suzhou |
| Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd | Shanghai |
| Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd | Shaoxing |
| Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |
| Wuxi Taiji Industry Co., Ltd | Wuxi |

A vállalat neve

Város

Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd

Hangzhou

Heilongjiang Longdi Co., Ltd

Harbin

Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co., Ltd

Jiaxing

Oriental Industies (Suzhou) Ltd

Suzhou

Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co., Ltd

Shanghai

Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co., Ltd

Shaoxing

Sinopec Shanghai Petrochemical Company

Shanghai

Wuxi Taiji Industry Co., Ltd

Wuxi

---

| 2.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/26

---

A BIZOTTSÁG 479/2010/EU RENDELETE

(2010. június 1.)

az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a tej- és tejtermékágazatban a tagállamok által a Bizottságnak küldött értesítések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 192. cikke (2) bekezdésére, figyelemmel 4. cikkére is,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 192. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok és a Bizottság minden olyan tájékoztatást megadnak egymásnak, amely az említett rendelet alkalmazásához szükséges. Az 562/2005/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az 1255/1999/EK tanácsi rendeletnek (3) a tej- és tejtermékágazatban a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 192. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok és a Bizottság minden olyan tájékoztatást megadnak egymásnak, amely az említett rendelet alkalmazásához szükséges. Az 562/2005/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja az 1255/1999/EK tanácsi rendeletnek (3) a tej- és tejtermékágazatban a tagállamok és a Bizottság közötti információcsere tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályokat.

| (2) | Mivel az 562/2005/EK rendelet már módosításra került és további módosításokra is szükség van, nevezetesen a más rendeletekre történő utalások naprakésszé tételére, az egyértelműség kedvéért helyénvaló az 562/2005/EK rendeletet hatályon kívül helyezni, és helyébe egy új rendeletet léptetni. |
| --- | --- |

(2)

Mivel az 562/2005/EK rendelet már módosításra került és további módosításokra is szükség van, nevezetesen a más rendeletekre történő utalások naprakésszé tételére, az egyértelműség kedvéért helyénvaló az 562/2005/EK rendeletet hatályon kívül helyezni, és helyébe egy új rendeletet léptetni.

| (3) | Az export-visszatérítések, illetve a kazeinná feldolgozott sovány tejre nyújtott támogatás kizárólag a belső piaci és a nemzetközi kereskedelmi árváltozásokra vonatkozó információ alapján rögzíthetők. |
| --- | --- |

(3)

Az export-visszatérítések, illetve a kazeinná feldolgozott sovány tejre nyújtott támogatás kizárólag a belső piaci és a nemzetközi kereskedelmi árváltozásokra vonatkozó információ alapján rögzíthetők.

| (4) | A termékek árfolyamának összehasonlítása különösen a visszatérítések és a támogatások összegének kiszámítása érdekében szükséges. Szükség van továbbá arra, hogy az adatok súlyozásán keresztül az említett árfolyamok megbízhatóbbá váljanak. |
| --- | --- |

(4)

A termékek árfolyamának összehasonlítása különösen a visszatérítések és a támogatások összegének kiszámítása érdekében szükséges. Szükség van továbbá arra, hogy az adatok súlyozásán keresztül az említett árfolyamok megbízhatóbbá váljanak.

| (5) | A nemzeti hatóságokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése és enyhítése érdekében az árakra vonatkozó heti rendszerességű értesítéseket indokolt csak az olyan termékekre korlátozni, amelyek esetében azt a tejpiac alapos felügyelete megkívánja. A havi rendszerességű értesítéseket helyénvaló más termékekre vonatkozóan is biztosítani, míg az azon termékekre vonatkozó értesítéseket, amelyek esetében nem elengedhetetlen a tájékoztatás, indokolt megszüntetni. |
| --- | --- |

(5)

A nemzeti hatóságokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése és enyhítése érdekében az árakra vonatkozó heti rendszerességű értesítéseket indokolt csak az olyan termékekre korlátozni, amelyek esetében azt a tejpiac alapos felügyelete megkívánja. A havi rendszerességű értesítéseket helyénvaló más termékekre vonatkozóan is biztosítani, míg az azon termékekre vonatkozó értesítéseket, amelyek esetében nem elengedhetetlen a tájékoztatás, indokolt megszüntetni.

| (6) | A tagállamonként kevesebb mint három gyártó által előállított termékek árára vonatkozó értesítések bizalmas információként kezelendők, amelyet kizárólag a Bizottság használhat és amely másutt nem tehető közzé. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamonként kevesebb mint három gyártó által előállított termékek árára vonatkozó értesítések bizalmas információként kezelendők, amelyet kizárólag a Bizottság használhat és amely másutt nem tehető közzé.

| (7) | A tejpiac eredményesebb felügyelete érdekében nélkülözhetetlenek azok az információk, amelyek a behozataliengedély-köteles termékek behozatalára vonatkoznak. A tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. december 14-i 2535/2001/EK bizottsági rendelet (4) 2. cikkével összhangban a behozatali engedélyek 2008. július 1-jétől csak preferenciális behozatal esetén szükségesek. |
| --- | --- |

(7)

A tejpiac eredményesebb felügyelete érdekében nélkülözhetetlenek azok az információk, amelyek a behozataliengedély-köteles termékek behozatalára vonatkoznak. A tejre és tejtermékekre vonatkozó behozatali szabályok és a vámkontingensek megnyitása tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. december 14-i 2535/2001/EK bizottsági rendelet (4) 2. cikkével összhangban a behozatali engedélyek 2008. július 1-jétől csak preferenciális behozatal esetén szükségesek.

| (8) | Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (5) 11. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja előírja, hogy a kiállított importengedélyekben foglalt mennyiségekről és a behozatali vámkontingensek keretében kibocsátott, fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt mennyiségekről a Bizottságot értesíteni kell. E horizontális rendelkezések ugyanarra az információra vonatkoznak, mint amelyek jelenleg az 562/2005/EK rendelet 7. cikkének (1) és (6) bekezdésében szerepelnek. Az említett információk bejelentésére vonatkozó kötelezettséget ezért nem indokolt belefoglalni az új rendeletbe. |
| --- | --- |

(8)

Az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendelet (5) 11. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja előírja, hogy a kiállított importengedélyekben foglalt mennyiségekről és a behozatali vámkontingensek keretében kibocsátott, fel nem használt vagy részben felhasznált importengedélyekben foglalt mennyiségekről a Bizottságot értesíteni kell. E horizontális rendelkezések ugyanarra az információra vonatkoznak, mint amelyek jelenleg az 562/2005/EK rendelet 7. cikkének (1) és (6) bekezdésében szerepelnek. Az említett információk bejelentésére vonatkozó kötelezettséget ezért nem indokolt belefoglalni az új rendeletbe.

| (9) | A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendelet (6) 1. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja meghatározza, hogy mely esetekben és mely termékek tekintetében kell behozatali engedélyt bemutatni. Az említett rendelet II. mellékletének K. része felsorolja a vámkontingensektől eltérő preferenciális feltételekkel importált azon tejtermékeket, amelyek esetében behozatali engedélyt kell bemutatni. E termékekre vonatkozóan értesítést kell küldeni a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(9)

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendelet (6) 1. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja meghatározza, hogy mely esetekben és mely termékek tekintetében kell behozatali engedélyt bemutatni. Az említett rendelet II. mellékletének K. része felsorolja a vámkontingensektől eltérő preferenciális feltételekkel importált azon tejtermékeket, amelyek esetében behozatali engedélyt kell bemutatni. E termékekre vonatkozóan értesítést kell küldeni a Bizottságnak.

| (10) | A 2535/2001/EK rendelet 2. címének III. fejezete értelmében egyes behozatali kontingensek kezelése a harmadik országok hatóságai által kibocsátott Inward Monitoring Arrangement (IMA 1) bizonyítvánnyal történik. A tagállamok értesítik a Bizottságot azokról a termékmennyiségekről, amelyekre az IMA 1 bizonyítvány alapján behozatali engedélyeket állítanak ki. A tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen értesítések nem mindig elégségesek az említett behozatalok valamennyi szakaszban történő pontos nyomon követéséhez. Helyénvaló ezért rendelkezni további információk benyújtásáról. |
| --- | --- |

(10)

A 2535/2001/EK rendelet 2. címének III. fejezete értelmében egyes behozatali kontingensek kezelése a harmadik országok hatóságai által kibocsátott Inward Monitoring Arrangement (IMA 1) bizonyítvánnyal történik. A tagállamok értesítik a Bizottságot azokról a termékmennyiségekről, amelyekre az IMA 1 bizonyítvány alapján behozatali engedélyeket állítanak ki. A tapasztalatok azt mutatják, hogy az ilyen értesítések nem mindig elégségesek az említett behozatalok valamennyi szakaszban történő pontos nyomon követéséhez. Helyénvaló ezért rendelkezni további információk benyújtásáról.

| (11) | A visszatérítések hatásának megállapítása érdekében a kereskedelmi forgalom pontos és rendszeres nyomon követéséhez szükségesek az azon termékek exportjára vonatkozó információk, amelyekre visszatérítést rögzítettek, különösen a pályázati eljárások keretében odaítélt mennyiségekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(11)

A visszatérítések hatásának megállapítása érdekében a kereskedelmi forgalom pontos és rendszeres nyomon követéséhez szükségesek az azon termékek exportjára vonatkozó információk, amelyekre visszatérítést rögzítettek, különösen a pályázati eljárások keretében odaítélt mennyiségekre vonatkozóan.

| (12) | A 94/800/EK tanácsi határozattal (7) jóváhagyott, a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguayi Fordulója során megkötött mezőgazdasági megállapodás (a továbbiakban: mezőgazdasági megállapodás) végrehajtása a kötelezettségvállalások betartásának biztosítása érdekében a behozatalra és kivitelre vonatkozóan széles körű és részletes információszolgáltatást követel meg, különös tekintettel az engedélykérelmekre és az engedélyek felhasználásának módjára vonatkozóan. Az említett kötelezettségvállalások megfelelő teljesítéséhez a kiviteli tendenciákra vonatkozóan gyors tájékoztatásra van szükség. |
| --- | --- |

(12)

A 94/800/EK tanácsi határozattal (7) jóváhagyott, a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguayi Fordulója során megkötött mezőgazdasági megállapodás (a továbbiakban: mezőgazdasági megállapodás) végrehajtása a kötelezettségvállalások betartásának biztosítása érdekében a behozatalra és kivitelre vonatkozóan széles körű és részletes információszolgáltatást követel meg, különös tekintettel az engedélykérelmekre és az engedélyek felhasználásának módjára vonatkozóan. Az említett kötelezettségvállalások megfelelő teljesítéséhez a kiviteli tendenciákra vonatkozóan gyors tájékoztatásra van szükség.

| (13) | A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 27-i 1187/2009/EK bizottsági rendelet (8) megállapítja egyes tejtermékek Kanadába, az Egyesült Államokba és a Dominikai Köztársaságba történő kivitelére vonatkozó különös szabályokat. Helyénvaló előírni az érintett információk benyújtását. |
| --- | --- |

(13)

A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 27-i 1187/2009/EK bizottsági rendelet (8) megállapítja egyes tejtermékek Kanadába, az Egyesült Államokba és a Dominikai Köztársaságba történő kivitelére vonatkozó különös szabályokat. Helyénvaló előírni az érintett információk benyújtását.

| (14) | Az 1187/2009/EK rendelet egyedi szabályokat vezet be az aktív feldolgozási szabályok szerint előállított ömlesztett sajt Európai Unióból származó összetevőire vonatkozó visszatérítések nyújtására. Helyénvaló előírni az érintett információk benyújtását. |
| --- | --- |

(14)

Az 1187/2009/EK rendelet egyedi szabályokat vezet be az aktív feldolgozási szabályok szerint előállított ömlesztett sajt Európai Unióból származó összetevőire vonatkozó visszatérítések nyújtására. Helyénvaló előírni az érintett információk benyújtását.

| (15) | A Bizottsághoz beérkezett információk feldolgozásában az évek során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy lényeges információvesztés nélkül csökkenthető lenne egyes értesítések gyakorisága. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottsághoz beérkezett információk feldolgozásában az évek során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy lényeges információvesztés nélkül csökkenthető lenne egyes értesítések gyakorisága.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

A FÖLÖZÖTT TEJRE ÉS A SOVÁNY TEJPORRA NYÚJTOTT TÁMOGATÁSSAL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK

1. cikk

(1)   A takarmányként való hasznosításra szánt fölözött tejre és sovány tejporra az 1234/2007/EK rendelet 99. cikkének (1) bekezdése alapján nyújtott támogatás esetében a tagállamok legkésőbb minden hónap 20-ig értesítik a Bizottságot az előző hónapra vonatkozóan az alábbiakról:

| a) | a tárgyhó során benyújtott támogatási kérelmekben szereplő összetett takarmány előállításához felhasznált fölözött tej mennyisége; |
| --- | --- |

a)

a tárgyhó során benyújtott támogatási kérelmekben szereplő összetett takarmány előállításához felhasznált fölözött tej mennyisége;

| b) | a tárgyhó során benyújtott támogatási kérelmekben szereplő denaturált sovány tejpor mennyisége; |
| --- | --- |

b)

a tárgyhó során benyújtott támogatási kérelmekben szereplő denaturált sovány tejpor mennyisége;

| c) | a tárgyhó során benyújtott támogatási kérelmekben szereplő, összetett takarmány előállításához használt sovány tejpor mennyisége. |
| --- | --- |

c)

a tárgyhó során benyújtott támogatási kérelmekben szereplő, összetett takarmány előállításához használt sovány tejpor mennyisége.

(2)   Az 1234/2007/EK rendelet 100. cikke értelmében a kazeinná és kazeinátokká feldolgozott sovány tejre nyújtott támogatás esetében a tagállamok legkésőbb minden hónap huszadik napjáig közlik a Bizottsággal az előző hónapban benyújtott támogatás iránti kérelmekben szereplő fölözött tej mennyiségét. Ezeket a mennyiségeket az előállított kazein vagy kazeinát minősége szerinti bontásban kell közölni.

II.   FEJEZET

ÁRAK

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb minden szerdán (brüsszeli idő szerint) 12.00 óráig közlik a Bizottsággal az I.A. mellékletben felsorolt termékeknek a megelőző héten rögzített gyártelepi árait:

| a) | az 1–6. pontban említett minden egyes termék árai azokban az esetekben, ahol a nemzeti termelés az EU termelésének 1 vagy több %-át teszi ki; |
| --- | --- |

a)

az 1–6. pontban említett minden egyes termék árai azokban az esetekben, ahol a nemzeti termelés az EU termelésének 1 vagy több %-át teszi ki;

| b) | a teljes nemzeti sajtgyártás 4 vagy több %-át kitevő sajtok árai. |
| --- | --- |

b)

a teljes nemzeti sajtgyártás 4 vagy több %-át kitevő sajtok árai.

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában figyelembe veendő I.A. melléklet 4. és 5. pontjában említett vaj nemzeti és uniós szintű előállításának az e pontokban említett mindkét termék össztermelését kell kiadnia.

(2)   A tagállamok legkésőbb minden hónap tizedikéig értesítik a Bizottságot az I.B. mellékletben felsorolt termékeknek a megelőző hónapban rögzített gyártelepi árairól:

| a) | minden egyes termék árai, a sajtok kivételével, ahol a nemzeti termelés az EU termelésének 2 vagy több %-át képviseli; |
| --- | --- |

a)

minden egyes termék árai, a sajtok kivételével, ahol a nemzeti termelés az EU termelésének 2 vagy több %-át képviseli;

| b) | az (1) bekezdés b) pontjában felsorolt sajtoktól eltérő, a teljes nemzeti sajtgyártás 8 vagy több %-át képviselő sajtok árai típusonként. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés b) pontjában felsorolt sajtoktól eltérő, a teljes nemzeti sajtgyártás 8 vagy több %-át képviselő sajtok árai típusonként.

(3)   A tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb a tárgyhónap végéig értesítik a Bizottságot:

| a) | a területükön lévő tejtermelőknek a megelőző hónapban szállított nyers tejnek a valós zsír- és fehérjetartalom szerint kifizetett áráról; |
| --- | --- |

a)

a területükön lévő tejtermelőknek a megelőző hónapban szállított nyers tejnek a valós zsír- és fehérjetartalom szerint kifizetett áráról;

| b) | valamint, ha rendelkezésre áll, az adott hónapban a szállítmányok becsült áráról. |
| --- | --- |

b)

valamint, ha rendelkezésre áll, az adott hónapban a szállítmányok becsült áráról.

(4)   E cikk alkalmazásában a „gyártelepi ár” azt az árat jelenti, amelyért a terméket a vállalattól felvásárolták, és amely nem tartalmazza az adókat (héa) és az egyéb költségeket (szállítás, rakodás, kezelés, tárolás, raklapok, biztosítás stb.). Az ár azon értékesítésekre utal, amelyekről számlát állítottak ki a referencia-időszakban.

3. cikk

(1)   A 2. cikknek megfelelően az bejelentett árakat indokolt súlyozott átlagként, 100 kg-onként, nemzeti valutában kifejezni.

(2)   A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az árakra vonatkozó közléseik reprezentatívak, pontosak és teljesek legyenek. E célból a tagállamok 2010. augusztus 15-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a II. mellékletben szereplő minta alapján. Amennyiben az előző jelentés egy eleme frissítésre szorul, minden alkalommal új jelentést kell benyújtani.

(3)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az érintett gazdasági szereplők a meghatározott határidőkön belül a tagállamok rendelkezésére bocsássák az előírt információkat.

(4)   A tagállamok 2010. augusztus 15. előtt benyújtják a Bizottságnak az alábbi információkat az I.A. és I.B. mellékletben foglalt minták felhasználásával:

| a) | amennyiben a közlendő ár olyan termékhez kapcsolódik, amelyet egy tagállamban háromnál kevesebb termelő állít elő, az I.A. és I.B. mellékletek „megjegyzések” oszlopában fel kell tüntetni a „bizalmas” szót. Az ilyen információ bizalmasnak tekintendő, és csak összesítés céljából kerül felhasználásra; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a közlendő ár olyan termékhez kapcsolódik, amelyet egy tagállamban háromnál kevesebb termelő állít elő, az I.A. és I.B. mellékletek „megjegyzések” oszlopában fel kell tüntetni a „bizalmas” szót. Az ilyen információ bizalmasnak tekintendő, és csak összesítés céljából kerül felhasználásra;

| b) | a sajtok tekintetében az a reprezentatív csomagolási egység, amelyre vonatkozóan az árat közölték; |
| --- | --- |

b)

a sajtok tekintetében az a reprezentatív csomagolási egység, amelyre vonatkozóan az árat közölték;

| c) | a sajttól eltérő termékek esetében, amennyiben az ár a terméknek a „reprezentatív csomagolási egység” oszlopban feltüntetettől eltérő csomagolási egységárának felel meg, a terméknek azt a tényleges csomagolási egységét, amelyre a közölt ár vonatkozik, az I.A. és I.B. mellékletek „megjegyzések” oszlopában fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

c)

a sajttól eltérő termékek esetében, amennyiben az ár a terméknek a „reprezentatív csomagolási egység” oszlopban feltüntetettől eltérő csomagolási egységárának felel meg, a terméknek azt a tényleges csomagolási egységét, amelyre a közölt ár vonatkozik, az I.A. és I.B. mellékletek „megjegyzések” oszlopában fel kell tüntetni.

A tagállamok minden alkalommal értesítik a Bizottságot, amikor az első albekezdés a), b) és c) pontjaiban említett elemek egyikét frissíteni szükséges.

III.   FEJEZET

KERESKEDELEM

1.   SZAKASZ

Behozatal

4. cikk

A tagállamok legkésőbb minden hónap tizedikéig értesítik a Bizottságot a megelőző hónapra vonatkozóan a 376/2008/EK rendelet II. melléklete I. részének K. részében említett, a vámkontingensektől eltérő preferenciális feltételekkel importált azon tej- és tejtermékmennyiségekről, amelyekre behozatali engedélyeket adtak ki, KN-kód és származásiország-kód szerinti bontásban.

Az értesítésekben a nulla értékeket is közölni kell.

5. cikk

A megelőző évre vonatkozóan legkésőbb március 31-ig a tagállamok a következő adatokról tájékoztatják a Bizottságot, KN-kód szerinti lebontásban, az IMA 1 bizonyítvány bemutatásakor kibocsátott behozatali engedélyekre vonatkozóan, a 2535/2001/EK rendelet 1. szakasza III. fejezete 2. címének megfelelően, az IMA 1 bizonyítványszámok megjelölésével:

| a) | a bizonyítvány által érintett termékmennyiség és a behozatali engedélyek kibocsátási dátuma; |
| --- | --- |

a)

a bizonyítvány által érintett termékmennyiség és a behozatali engedélyek kibocsátási dátuma;

| b) | azon termékmennyiségek, amelyek tekintetében a biztosítékot felszabadították. |
| --- | --- |

b)

azon termékmennyiségek, amelyek tekintetében a biztosítékot felszabadították.

Az értesítésekben a nulla értékeket is közölni kell.

2.   SZAKASZ

Kivitel

6. cikk

(1)   A tagállamok minden munkanapon 18.00 óráig közlik a Bizottsággal a következő információkat:

| a) | azok a mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja és a rendeltetési hely kódja szerint lebontva, amelyekre azon a napon engedélykérelmet nyújtottak be:






  i. | a 376/2008/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említettek szerint, az 1187/2009/EK rendelet 15. és 29. cikkében említettek kivételével; |
| --- | --- | --- |

a)

azok a mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja és a rendeltetési hely kódja szerint lebontva, amelyekre azon a napon engedélykérelmet nyújtottak be:

i.

a 376/2008/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említettek szerint, az 1187/2009/EK rendelet 15. és 29. cikkében említettek kivételével;

| ii. | az 1187/2009/EK rendelet 15. cikkében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

ii.

az 1187/2009/EK rendelet 15. cikkében meghatározottak szerint;

| b) | adott esetben, hogy nem nyújtottak be kérelmet azon a napon, kivéve azt az esetet, ahol a 3846/87/EK bizottsági rendelet (9) I. mellékletének 9. részében említett termékek bármelyikére nincs visszatérítés vagy nulla visszatérítés került meghatározásra; |
| --- | --- |

b)

adott esetben, hogy nem nyújtottak be kérelmet azon a napon, kivéve azt az esetet, ahol a 3846/87/EK bizottsági rendelet (9) I. mellékletének 9. részében említett termékek bármelyikére nincs visszatérítés vagy nulla visszatérítés került meghatározásra;

| c) | azok a mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja és a rendeltetési hely kódja szerint lebontva, amelyekre azon a napon az 1187/2009/EK rendelet 8. cikkében említett ideiglenes engedélykérelmet nyújtottak be, az alábbiak megjelölésével:






  i. | a pályázatok benyújtási határideje a megpályázott mennyiségre vonatkozó ajánlati felhívást igazoló dokumentum másolatának kíséretében; |
| --- | --- | --- |

c)

azok a mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja és a rendeltetési hely kódja szerint lebontva, amelyekre azon a napon az 1187/2009/EK rendelet 8. cikkében említett ideiglenes engedélykérelmet nyújtottak be, az alábbiak megjelölésével:

i.

a pályázatok benyújtási határideje a megpályázott mennyiségre vonatkozó ajánlati felhívást igazoló dokumentum másolatának kíséretében;

| ii. | az ajánlati felhívás tárgyát képező termékmennyiségek; |
| --- | --- |

ii.

az ajánlati felhívás tárgyát képező termékmennyiségek;

| d) | azok a mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja és a rendeltetési hely kódja szerint lebontva, amelyekre vonatkozóan azon a napon a 1187/2009/EK rendelet 8. cikke szerinti ideiglenes engedélyt végleges engedélyként kibocsátották, illetve az említett ideiglenes engedélyt bevonták, valamint az ideiglenes engedély dátuma és az általa érintett mennyiség; |
| --- | --- |

d)

azok a mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja és a rendeltetési hely kódja szerint lebontva, amelyekre vonatkozóan azon a napon a 1187/2009/EK rendelet 8. cikke szerinti ideiglenes engedélyt végleges engedélyként kibocsátották, illetve az említett ideiglenes engedélyt bevonták, valamint az ideiglenes engedély dátuma és az általa érintett mennyiség;

| e) | adott esetben az e bekezdés c) pontjában említett pályázati felhívásban foglalt termékek kiigazított mennyisége; |
| --- | --- |

e)

adott esetben az e bekezdés c) pontjában említett pályázati felhívásban foglalt termékek kiigazított mennyisége;

| f) | azok a mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja szerint lebontva, amelyekre az 1187/2009/EK rendelet 32. cikkének (1) bekezdése szerint kibocsátott visszatérítésre jogosító engedélyek vonatkoznak. |
| --- | --- |

f)

azok a mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja szerint lebontva, amelyekre az 1187/2009/EK rendelet 32. cikkének (1) bekezdése szerint kibocsátott visszatérítésre jogosító engedélyek vonatkoznak.

(2)   Az (1) bekezdés c) pontjának i. alpontjában említett értesítések tekintetében, amennyiben ugyanarra az ajánlati felhívásra több pályázatot is benyújtottak, tagállamonként egy értesítés is elegendő.

7. cikk

(1)   A tagállamok az előző hónap tekintetében minden hónap tizenhatodika előtt értesítik a Bizottságot a következőkről:

| a) | azon mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja szerint lebontva, amelyekre az 1187/2009/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint törölt engedélykérelmek vonatkoznak; |
| --- | --- |

a)

azon mennyiségek, a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja szerint lebontva, amelyekre az 1187/2009/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint törölt engedélykérelmek vonatkoznak;

| b) | a folyó GATT-év július 1-je óta kibocsátott, az előző hónapban lejárt és visszajuttatott engedélyeken szereplő fel nem használt mennyiségek a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja szerint lebontva; |
| --- | --- |

b)

a folyó GATT-év július 1-je óta kibocsátott, az előző hónapban lejárt és visszajuttatott engedélyeken szereplő fel nem használt mennyiségek a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítési nómenklatúra kódja szerint lebontva;

| c) | a Szerződés 28. cikkének (2) bekezdésében említett esetek egyikébe sem tartozó azon tejtermékek mennyiségei, KN-kód és származásiország-kód szerint lebontva, amelyeket a 0406 30 KN-kód alá tartozó termékek gyártása céljából történő felhasználásra importálnak a 612/2009/EK bizottsági rendelet (10) 12. cikke (5) bekezdésének c) pontja szerint, és amelyekre megadták az 1187/2009/EK rendelet 15. cikkében említett engedélyt; |
| --- | --- |

c)

a Szerződés 28. cikkének (2) bekezdésében említett esetek egyikébe sem tartozó azon tejtermékek mennyiségei, KN-kód és származásiország-kód szerint lebontva, amelyeket a 0406 30 KN-kód alá tartozó termékek gyártása céljából történő felhasználásra importálnak a 612/2009/EK bizottsági rendelet (10) 12. cikke (5) bekezdésének c) pontja szerint, és amelyekre megadták az 1187/2009/EK rendelet 15. cikkében említett engedélyt;

| d) | azon mennyiségek KN-kód szerint lebontva, amelyekre az 1187/2009/EK rendelet 18. cikkében foglaltak szerint engedélyt bocsátottak ki, és amelyekre vonatkozóan nem került visszatérítés iránti kérelem benyújtásra. |
| --- | --- |

d)

azon mennyiségek KN-kód szerint lebontva, amelyekre az 1187/2009/EK rendelet 18. cikkében foglaltak szerint engedélyt bocsátottak ki, és amelyekre vonatkozóan nem került visszatérítés iránti kérelem benyújtásra.

(2)   A tagállamok december 31. előtt értesítik a Bizottságot azokról a mennyiségekről KN-kód szerint lebontva, amelyekre engedélyt bocsátottak ki a következő kontingensévre vonatkozóan az 1187/2009/EK rendelet 25. cikkében foglaltak szerint.

IV.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

8. cikk

(1)   A tagállamok az e rendeletben előírt értesítéseket elektronikus úton, a Bizottság által rendelkezésükre bocsátott módszerek alkalmazásával juttatják el a Bizottsághoz.

(2)   Az értesítés formája és tartalma a Bizottság által az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátott minták vagy módszerek alapján kerül meghatározásra. Az említett minták és módszerek kiigazítására és frissítésére az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság és adott esetben az érintett illetékes hatóságok tájékoztatását követően kerülhet sor.

9. cikk

A Bizottság a tagállamok által közölt adatokat, információkat és dokumentumokat hozzáférhetővé teszi a számukra.

10. cikk

Az 562/2005/EK rendelet hatályát veszti.

Az 562/2005/EK rendelet azonban továbbra is alkalmazandó az e rendelet alkalmazását megelőző időszakra vonatkozó adatok, információk és dokumentumok továbbítására.

A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, az e rendelet III. mellékletében foglalt megfelelési táblázattal összhangban.

11. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 95., 2005.4.14., 11. o.

2

(3)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o.

3

(4)  HL L 341., 2001.12.22., 29. o.

4

(5)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

5

(6)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

6

(7)  HL L 336., 1994.12.23., 1. o.

7

(8)  HL L 318., 2009.12.4., 1. o.

8

(9)  HL L 366., 1987.12.24., 1. o.

9

(10)  HL L 186., 2009.7.17., 1. o.

10

---

I.A. MELLÉKLET

HETI ÉRTESÍTÉS

a(z) 479/2010/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint

EURÓPAI BIZOTTSÁG – ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK

| | Tagállam: ... |
| --- | --- |

Tagállam: ...

| | Kapcsolattartó: ... |
| --- | --- |

Kapcsolattartó: ...

| | Telefon: ... |
| --- | --- |

Telefon: ...

| | Fax: ... |
| --- | --- |

Fax: ...

| | E-mail: ... |
| --- | --- |

E-mail: ...

| Termék | KN-kód | Reprezentatív csomagolási egység | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tejsavópor |

Termék

KN-kód

Reprezentatív csomagolási egység

Megjegyzések

1.

Tejsavópor

0404 10 02

25 kg

| 2. | Az intervenciós minőségi követelményeknek megfelelő sovány tejpor |
| --- | --- |

2.

Az intervenciós minőségi követelményeknek megfelelő sovány tejpor

0402 10 19

25 kg

| 3. | Teljes tejpor |
| --- | --- |

3.

Teljes tejpor

0402 21 19

25 kg

| 4. | Vaj – sózatlan |
| --- | --- |

4.

Vaj – sózatlan

0405 10 19

25 kg

| 5. | Vaj – sózatlan |
| --- | --- |

5.

Vaj – sózatlan

0405 10 11

250 g

| 6. | Vajolaj |
| --- | --- |

6.

Vajolaj

0405 90 10

200 kg

| 7. | Cheddar, 45–50 % zsír a szárazanyagban |
| --- | --- |

7.

Cheddar, 45–50 % zsír a szárazanyagban

0406 90 21

(1)

| 8. | Gouda, 45–50 % zsír a szárazanyagban |
| --- | --- |

8.

Gouda, 45–50 % zsír a szárazanyagban

0406 90 78

(1)

| 9. | Edam, 40–45 % zsír a szárazanyagban |
| --- | --- |

9.

Edam, 40–45 % zsír a szárazanyagban

0406 90 23

(1)

| 10. | Emmental, 45–50 % zsír a szárazanyagban |
| --- | --- |

10.

Emmental, 45–50 % zsír a szárazanyagban

0406 90 13

(1)

---

(1)  A sajtok esetében az értesítéseknek a leginkább reprezentatív csomagolási egységre kell vonatkozniuk.

---

I.B. MELLÉKLET

HAVI ÉRTESÍTÉS

a(z) 479/2010/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint

EURÓPAI BIZOTTSÁG – DG AGRI.C.4 – ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK

Tagállam: ...

Kapcsolattartó: ...

Telefon: ...

Fax: ...

E-mail: ...

| Termék | KN-kód | Reprezentatív csomagolási egység | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Állati takarmányozásra szolgáló sovány tejpor |

Termék

KN-kód

Reprezentatív csomagolási egység

Megjegyzések

1.

Állati takarmányozásra szolgáló sovány tejpor

0402 10 19 ANIM

20 t

| 2. | Kazein |
| --- | --- |

2.

Kazein

3501 10

25 kg (zsákok)

| 3. | Sajtok: |
| --- | --- |

3.

Sajtok:

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

—

(1)

---

(1)  A sajtok esetében az értesítéseknek a leginkább reprezentatív csomagolási egységre kell vonatkozniuk.

---

II. MELLÉKLET

A Bizottságnak
   (1)
  a 3. cikknek megfelelően benyújtott, a nyers tej és tejtermékek áráról szóló jelentésbe felvételre kerülő adatok

| 1. | A piac megszervezése és szerkezete:
  A piaci szerkezet általános áttekintése a szóban forgó termék tekintetében. |
| --- | --- |

1.

A piac megszervezése és szerkezete:

A piaci szerkezet általános áttekintése a szóban forgó termék tekintetében.

| 2. | Termékmeghatározás:
  összetétel (zsírtartalom, szárazanyag-tartalom, a zsírmentes szárazanyag víztartalma), minőségi besorolás, kor vagy érlelési stádium, kiszerelés és csomagolás (pl. ömlesztett, 25 kg-os zsákok), más jellemzők. |
| --- | --- |

2.

Termékmeghatározás:

összetétel (zsírtartalom, szárazanyag-tartalom, a zsírmentes szárazanyag víztartalma), minőségi besorolás, kor vagy érlelési stádium, kiszerelés és csomagolás (pl. ömlesztett, 25 kg-os zsákok), más jellemzők.

| 3. | A nyilvántartás helye és eljárási módja:






  a) | az árstatisztikáért felelős testület (cím, fax, e-mail); |
| --- | --- | --- |

3.

A nyilvántartás helye és eljárási módja:

a)

az árstatisztikáért felelős testület (cím, fax, e-mail);

| b) | a rögzítési pontok száma és az a földrajzi terület vagy régió, amelyre az árak vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

a rögzítési pontok száma és az a földrajzi terület vagy régió, amelyre az árak vonatkoznak;

| c) | a felmérés módszere (pl. első vásárlók körében végzett közvetlen felmérés). Ha az árképzést egy marketingtestület végzi, jelezni kell, hogy az árak véleményen vagy tényen alapulnak. Másodlagos információk használata esetén meg kell jelölni a forrásokat (pl. piaci jelentések használata); |
| --- | --- |

c)

a felmérés módszere (pl. első vásárlók körében végzett közvetlen felmérés). Ha az árképzést egy marketingtestület végzi, jelezni kell, hogy az árak véleményen vagy tényen alapulnak. Másodlagos információk használata esetén meg kell jelölni a forrásokat (pl. piaci jelentések használata);

| d) | az árak statisztikai feldolgozása, például a termékek tömegének reprezentatív tömeggé történő átalakításához használt átszámítási tényezők, az I. mellékletben megállapítottak szerint. |
| --- | --- |

d)

az árak statisztikai feldolgozása, például a termékek tömegének reprezentatív tömeggé történő átalakításához használt átszámítási tényezők, az I. mellékletben megállapítottak szerint.

| 4. | Termelés:
  (Becsült) éves termelés a tagállamban. |
| --- | --- |

4.

Termelés:

(Becsült) éves termelés a tagállamban.

| 5. | Reprezentativitás:
  A nyilvántartásba vett termékek részesedése (pl. az éves termelés %-ában). |
| --- | --- |

5.

Reprezentativitás:

A nyilvántartásba vett termékek részesedése (pl. az éves termelés %-ában).

| 6. | Egyéb vonatkozó szempontok |
| --- | --- |

6.

Egyéb vonatkozó szempontok

---

(1)  A jelentést a következő címre kell küldeni: Európai Bizottság – DG AGRI.C.4 – állati eredetű termékek.

---

III. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| Az 562/2005/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | — |
| 2. cikk | — |
| 3. cikk | — |
| 4. cikk | — |
| 5. cikk | 1. cikk |
| 6. cikk, (1) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés |
| — | 2. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk, (2) bekezdés | 2. cikk, (3) bekezdés, 3. cikk, (1) bekezdés |
| 6. cikk, (3) bekezdés | 3. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk, (4) bekezdés | 3. cikk, (3) bekezdés |
| 6. cikk, (5) bekezdés | 2. cikk, (4) bekezdés |
| — | 3. cikk, (4) bekezdés |
| 7. cikk, (1) bekezdés | — |
| 7. cikk, (2) bekezdés | — |
| 7. cikk, (3) bekezdés | — |
| 7. cikk, (4) bekezdés | 4. cikk |
| 7. cikk, (5) bekezdés | 4. cikk |
| 7. cikk, (6) bekezdés | — |
| 8. cikk | 5. cikk |
| 9. cikk, (1) bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés |
| 9. cikk, (2) bekezdés | 6. cikk, (2) bekezdés |
| 9. cikk, (3) bekezdés | — |
| 10. cikk | — |
| 11. cikk, a) pont | 7. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| 11. cikk, b) pont | 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 11. cikk, c) pont | — |
| 11. cikk, d) pont | 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
| 11. cikk, e) pont | 7. cikk, (1) bekezdés, d) pont |
| 11. cikk, e) pont | 7. cikk, (2) bekezdés |
| 12. cikk | — |
| 13. cikk | — |
| 14. cikk | 8. cikk |
| 15. cikk | 9. cikk |
| 16. cikk | 10. cikk |
| 17. cikk | 11. cikk |
| I. melléklet | — |
| II. melléklet | — |
| III. melléklet | — |
| IV. melléklet | — |
| V. melléklet | — |
| VI. melléklet | I.A. és I.B. melléklet |
| VII. melléklet | — |
| VIII. melléklet | — |
| IX. melléklet | — |
| X. melléklet | — |
| XI. melléklet | — |
| XII. melléklet | II. melléklet |
| XIII. melléklet | III. melléklet |

Az 562/2005/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

—

2. cikk

—

3. cikk

—

4. cikk

—

5. cikk

1. cikk

6. cikk, (1) bekezdés

2. cikk, (1) bekezdés

—

2. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (3) bekezdés, 3. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (3) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (4) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

6. cikk, (5) bekezdés

2. cikk, (4) bekezdés

—

3. cikk, (4) bekezdés

7. cikk, (1) bekezdés

—

7. cikk, (2) bekezdés

—

7. cikk, (3) bekezdés

—

7. cikk, (4) bekezdés

4. cikk

7. cikk, (5) bekezdés

4. cikk

7. cikk, (6) bekezdés

—

8. cikk

5. cikk

9. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

9. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (3) bekezdés

—

10. cikk

—

11. cikk, a) pont

7. cikk, (1) bekezdés, a) pont

11. cikk, b) pont

7. cikk, (1) bekezdés, b) pont

11. cikk, c) pont

—

11. cikk, d) pont

7. cikk, (1) bekezdés, c) pont

11. cikk, e) pont

7. cikk, (1) bekezdés, d) pont

11. cikk, e) pont

7. cikk, (2) bekezdés

12. cikk

—

13. cikk

—

14. cikk

8. cikk

15. cikk

9. cikk

16. cikk

10. cikk

17. cikk

11. cikk

I. melléklet

—

II. melléklet

—

III. melléklet

—

IV. melléklet

—

V. melléklet

—

VI. melléklet

I.A. és I.B. melléklet

VII. melléklet

—

VIII. melléklet

—

IX. melléklet

—

X. melléklet

—

XI. melléklet

—

XII. melléklet

II. melléklet

XIII. melléklet

III. melléklet

---

| 2.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/36

---

A BIZOTTSÁG 480/2010/EU RENDELETE

(2010. június 1.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról (Spressa delle Giudicarie [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 2275/2003/EK rendelettel (2) módosított 2400/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Spressa delle Giudicarie” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításainak jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 2275/2003/EK rendelettel (2) módosított 2400/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Spressa delle Giudicarie” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításainak jóváhagyására irányul.

| (2) | Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében a szóban forgó módosítások nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság az említett rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján a módosítás iránti kérelmet közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a módosításokat jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében a szóban forgó módosítások nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság az említett rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján a módosítás iránti kérelmet közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a módosításokat jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosításai jóváhagyásra kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL L 336., 2003.12.23., 44. o.

2

(3)  HL L 327., 1996.12.18., 11. o.

3

(4)  HL C 238., 2009.10.3., 14. o.

4

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.3. osztály.   Sajtok

OLASZORSZÁG

Spressa delle Giudicarie (OEM)

---

| 2.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/38

---

A BIZOTTSÁG 481/2010/EU RENDELETE

(2010. június 1.)

a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC) szóló 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődével kapcsolatos másodlagos célváltozók 2011-es jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC) szóló, 2003. június 16-i 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (2) bekezdésének f) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1177/2003/EK rendelet létrehozta a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztika szisztematikus előállításának keretét; ez a statisztika nemzeti és európai uniós szinten összehasonlítható és naprakész keresztmetszeti és longitudinális adatokat tartalmaz a jövedelmekről, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés szintjéről és összetételéről. |
| --- | --- |

(1)

Az 1177/2003/EK rendelet létrehozta a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztika szisztematikus előállításának keretét; ez a statisztika nemzeti és európai uniós szinten összehasonlítható és naprakész keresztmetszeti és longitudinális adatokat tartalmaz a jövedelmekről, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés szintjéről és összetételéről.

| (2) | Az 1177/2003/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének f) pontja alapján minden évben végrehajtási intézkedésekre van szükség az EU-SILC keresztmetszeti komponensébe felveendő másodlagos célterületek és változók listájának tekintetében. A 2011. évre meg kell állapítani a hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődéséről szóló modulba felveendő másodlagos célváltozók listáját. Ennek tartalmaznia kell a változók kódjait és meghatározását is. |
| --- | --- |

(2)

Az 1177/2003/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének f) pontja alapján minden évben végrehajtási intézkedésekre van szükség az EU-SILC keresztmetszeti komponensébe felveendő másodlagos célterületek és változók listájának tekintetében. A 2011. évre meg kell állapítani a hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődéséről szóló modulba felveendő másodlagos célváltozók listáját. Ennek tartalmaznia kell a változók kódjait és meghatározását is.

| (3) | Az ebben rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Statisztikai Rendszer bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az ebben rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Statisztikai Rendszer bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikák (EU-SILC) keresztmetszeti komponensében a hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődésére vonatkozó, 2011. évi modul másodlagos célváltozóinak listáját, a változók kódjait és meghatározásait a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 165., 2003.7.3., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

E rendelet alkalmazásában az alábbi egységet, adatgyűjtési módot, tárgyidőszakot és meghatározásokat kell alkalmazni:

1.   Egység

Információt kell szolgáltatni a háztartás valamennyi jelenlegi tagjáról, vagy ha értelmezhető, minden kiválasztott 24 év feletti és 60 év alatti válaszadóról.

2.   Az adatgyűjtés módja

A begyűjtendő információ típusa miatt csak személyes interjú vagy regiszterekből nyert információ megengedett. Proxy-interjú, azaz meghatalmazott útján történő válaszadás csak kivételesen, átmenetileg távollévő vagy válaszadásra képtelen személy esetében megengedett.

3.   Tárgyidőszak

A tárgyidőszak az, amikor a válaszadó nagyjából 14 éves volt.

4.   Fogalommeghatározások

(1)   Apa: az a személy, akit a válaszadó 14 éves kora körül az apjának tekintett. Általában a biológiai apa, de ha a válaszadó valaki mást tekint apjának a tárgyidőszakban, akkor a válaszoknak rá kell vonatkozniuk, még akkor is, ha a biológiai apa él és ismert.

(2)   Anya: az a személy, akit a válaszadó 14 éves kora körül az anyjának tekintett. Általában a biológiai anya, de ha a válaszadó valaki mást tekint anyjának a tárgyidőszakban, akkor a válaszoknak rá kell vonatkozniuk, még akkor is, ha a biológiai anya él és ismert.

(3)   Háztartás: az a háztartás, amelyben a válaszadó 14 éves kora körül élt. Ha a válaszadó szülei elváltak vagy megosztva (mindkét szülő az idő 50-50 %-ában) viselték gondját, akkor a válaszadónak vagy objektív alapon kell kiválasztani a háztartását, 14 éves kori fő lakcímét (vagyis a népesség-nyilvántartásban és/vagy a személyi igazolványában/útlevelében szereplőt) figyelembe véve, vagy pedig szubjektív alapon aszerint, hol érezte magát otthon 14 éves korában. Részletes iránymutatásért lásd: Description of target variables: Cross-sectional and Longitudinal’ (EU-SILC 065 – 2010 operation) — Units.

A CÉLVÁLTOZÓK TERÜLETEI ÉS LISTÁJA

| | 2011-es modul | A hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődése |
| --- | --- | --- |
| A változó neve | Kód | Célváltozó |
| Alapadatok |
| RB030 | | Személyes azonosító |
| Azonosító szám | Személyes azonosító szám (Personal identification number, PID) |
| PT005 | | Nemzedékek közötti személyes keresztmetszeti súly |
| 0+(formátum: 2,5) | Súly |
| Családi adatok |
| PT010 | | Szülők jelenléte |
| 1 | Mindkét szülőjével (vagy szülőnek tekintett személlyel) együtt élt |
| 2 | Csak az apjával (vagy apának tekintett személlyel) élt együtt |
| 3 | Csak az anyjával (vagy anyának tekintett személlyel) élt együtt |
| 4 | Saját háztartásban élt, szülők nélkül |
| 5 | Közös háztartásban vagy intézményben élt |
| PT010_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT020 | | Szülők száma |
| | Szám (2 számjegy) 0–99 |
| PT020_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT030 | | Gyermekek száma |
| | Szám (2 számjegy) 0–99 |
| PT030_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT040 | | Dolgozó személyek száma a háztartásban |
| | Szám (2 számjegy) 0–99 |
| PT040_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT050 | | Az apa születési éve |
| | Év (4 számjegy) |
| – 1 | Nem tudja |
| PT050_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (apa ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT060 | | Az apa születési országa |
| 1 | A válaszadó jelenlegi lakóhelye szerinti országban született (vagyis a felmérés országában) |
| 2 | Az EU-27 egy másik országában született |
| 3 | Más európai országban született |
| 4 | Európán kívül született |
| – 1 | Nem tudja |
| PT060_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (apa ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT070 | | Az apa állampolgársága |
| 1 | A válaszadó jelenlegi lakóhelye szerinti ország (vagyis a felmérés országa) |
| 2 | Az EU-27 egy másik országa |
| 3 | Más európai ország |
| 4 | Európán kívül |
| – 1 | Nem tudja |
| PT070_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (apa ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT080 | | Az anya születési éve |
| | Év (4 számjegy) |
| – 1 | Nem tudja |
| PT080_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (anya ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT090 | | Az anya születési országa |
| 1 | A válaszadó jelenlegi lakóhelye szerinti országban született (vagyis a felmérés országában) |
| 2 | Az EU-27 egy másik országában született |
| 3 | Más európai országban született |
| 4 | Európán kívül született |
| – 1 | Nem tudja |
| PT090_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (anya ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT100 | | Az anya állampolgársága |
| 1 | A válaszadó jelenlegi lakóhelye szerinti ország (vagyis a felmérés országa) |
| 2 | Az EU-27 egy másik országa |
| 3 | Más európai ország |
| 4 | Európán kívül |
| – 1 | Nem tudja |
| PT100_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (anya ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| Oktatásra vonatkozó adatok |
| PT110 | | Az apa legmagasabb végzettsége |
| 0 | Az apa egyetlen nyelven sem tudott írni és olvasni |
| 1 | Alacsony szintű (iskolaelőkészítő vagy általános iskola) |
| 2 | Középszintű (középiskola és azt követő, nem felsőfokú oktatás) |
| 3 | Magas szintű (felsőoktatás első vagy második szakasza) |
| – 1 | Nem tudja |
| PT110_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (apa ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT120 | | Az anya legmagasabb végzettsége |
| 0 | Az anya egyetlen nyelven sem tudott írni és olvasni |
| 1 | Alacsony szintű (iskolaelőkészítő vagy általános iskola) |
| 2 | Középszintű (középiskola és azt követő, nem felsőfokú oktatás) |
| 3 | Magas szintű (felsőoktatás első vagy második szakasza) |
| – 1 | Nem tudja |
| PT120_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (anya ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| Foglalkoztatásra vonatkozó adatok |
| PT130 | | Az apa gazdasági aktivitása |
| 1 | Alkalmazott |
| 2 | Önfoglalkoztató (ideértve a családi munkavállalót is) |
| 3 | Munkanélküli |
| 4 | Nyugdíjas vagy korengedményes nyugdíjas, vagy megszüntette a vállalkozását |
| 5 | Háztartási és gyermekgondozási feladatokat látott el |
| 6 | Más inaktív személy |
| – 1 | Nem tudja |
| PT130_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 3 | N/A (apa meghalt) |
| – 4 | N/A (apa ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT140 | | Az apa vezetői tevékenysége |
| 1 | Felügyeleti munkakör |
| 2 | Nem felügyeleti munkakör |
| – 1 | Nem tudja |
| PT140_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 2 | N/A (apa nem dolgozik) |
| – 3 | N/A (apa meghalt) |
| – 4 | N/A (apa ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT150 | | Az apa fő foglalkozása |
| | ISCO-08(COM) kód (1 számjegy) |
| – 1 | Nem tudja |
| PT150_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 2 | N/A (apa nem dolgozik) |
| – 3 | N/A (apa meghalt) |
| – 4 | N/A (apa ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT160 | | Az anya gazdasági aktivitása |
| 1 | Alkalmazott |
| 2 | Önfoglalkoztató (ideértve a családi munkavállalót is) |
| 3 | Munkanélküli |
| 4 | Nyugdíjas vagy korengedményes nyugdíjas, vagy megszüntette a vállalkozását |
| 5 | Háztartási és gyermekgondozási feladatokat látott el |
| 6 | Más inaktív személy |
| – 1 | Nem tudja |
| PT160_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 3 | N/A (anya meghalt) |
| – 4 | N/A (anya ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT170 | | Az anya vezetői tevékenysége |
| 1 | Felügyeleti munkakör |
| 2 | Nem felügyeleti munkakör |
| – 1 | Nem tudja |
| PT170_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 2 | N/A (anya nem dolgozik) |
| – 3 | N/A (anya meghalt) |
| – 4 | N/A (anya ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT180 | | Az anya fő foglalkozása |
| | ISCO-08(COM) kód (1 számjegy) |
| – 1 | Nem tudja |
| PT180_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 2 | N/A (anya nem dolgozik) |
| – 3 | N/A (anya meghalt) |
| – 4 | N/A (anya ismeretlen) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| Jólétre vonatkozó adatok |
| PT190 | | A háztartás pénzügyi helyzete |
| 1 | Nagyon rossz |
| 2 | Rossz |
| 3 | Mérsékelten rossz |
| 4 | Mérsékelten jó |
| 5 | Jó |
| 6 | Nagyon jó |
| – 1 | Nem tudja |
| PT190_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT200 | | Hogyan sikerült a szükségletek fedezése |
| 1 | Nagy nehézségekkel |
| 2 | Nehézségekkel |
| 3 | Kisebb nehézségekkel |
| 4 | Viszonylag könnyen |
| 5 | Könnyen |
| 6 | Nagyon könnyen |
| – 1 | Nem tudja |
| PT200_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |
| PT210 | | Lakóhelyzet |
| 1 | Tulajdonos |
| 2 | Bérlő |
| 3 | Ingyen jutott szálláshoz |
| – 1 | Nem tudja |
| PT210_F | 1 | Kitöltve |
| – 1 | Hiányzik |
| – 4 | N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt) |
| – 5 | Nem „kiválasztott válaszadó” |
| – 6 | Nem esik bele a korcsoportba (25–59) |

2011-es modul

A hátrányos helyzet nemzedékek közötti átöröklődése

A változó neve

Kód

Célváltozó

Alapadatok

RB030

Személyes azonosító

Azonosító szám

Személyes azonosító szám (Personal identification number, PID)

PT005

Nemzedékek közötti személyes keresztmetszeti súly

0+(formátum: 2,5)

Súly

Családi adatok

PT010

Szülők jelenléte

1

Mindkét szülőjével (vagy szülőnek tekintett személlyel) együtt élt

2

Csak az apjával (vagy apának tekintett személlyel) élt együtt

3

Csak az anyjával (vagy anyának tekintett személlyel) élt együtt

4

Saját háztartásban élt, szülők nélkül

5

Közös háztartásban vagy intézményben élt

PT010_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT020

Szülők száma

Szám (2 számjegy) 0–99

PT020_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT030

Gyermekek száma

Szám (2 számjegy) 0–99

PT030_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT040

Dolgozó személyek száma a háztartásban

Szám (2 számjegy) 0–99

PT040_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT050

Az apa születési éve

Év (4 számjegy)

– 1

Nem tudja

PT050_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (apa ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT060

Az apa születési országa

1

A válaszadó jelenlegi lakóhelye szerinti országban született (vagyis a felmérés országában)

2

Az EU-27 egy másik országában született

3

Más európai országban született

4

Európán kívül született

– 1

Nem tudja

PT060_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (apa ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT070

Az apa állampolgársága

1

A válaszadó jelenlegi lakóhelye szerinti ország (vagyis a felmérés országa)

2

Az EU-27 egy másik országa

3

Más európai ország

4

Európán kívül

– 1

Nem tudja

PT070_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (apa ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT080

Az anya születési éve

Év (4 számjegy)

– 1

Nem tudja

PT080_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (anya ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT090

Az anya születési országa

1

A válaszadó jelenlegi lakóhelye szerinti országban született (vagyis a felmérés országában)

2

Az EU-27 egy másik országában született

3

Más európai országban született

4

Európán kívül született

– 1

Nem tudja

PT090_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (anya ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT100

Az anya állampolgársága

1

A válaszadó jelenlegi lakóhelye szerinti ország (vagyis a felmérés országa)

2

Az EU-27 egy másik országa

3

Más európai ország

4

Európán kívül

– 1

Nem tudja

PT100_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (anya ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

Oktatásra vonatkozó adatok

PT110

Az apa legmagasabb végzettsége

0

Az apa egyetlen nyelven sem tudott írni és olvasni

1

Alacsony szintű (iskolaelőkészítő vagy általános iskola)

2

Középszintű (középiskola és azt követő, nem felsőfokú oktatás)

3

Magas szintű (felsőoktatás első vagy második szakasza)

– 1

Nem tudja

PT110_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (apa ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT120

Az anya legmagasabb végzettsége

0

Az anya egyetlen nyelven sem tudott írni és olvasni

1

Alacsony szintű (iskolaelőkészítő vagy általános iskola)

2

Középszintű (középiskola és azt követő, nem felsőfokú oktatás)

3

Magas szintű (felsőoktatás első vagy második szakasza)

– 1

Nem tudja

PT120_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (anya ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

Foglalkoztatásra vonatkozó adatok

PT130

Az apa gazdasági aktivitása

1

Alkalmazott

2

Önfoglalkoztató (ideértve a családi munkavállalót is)

3

Munkanélküli

4

Nyugdíjas vagy korengedményes nyugdíjas, vagy megszüntette a vállalkozását

5

Háztartási és gyermekgondozási feladatokat látott el

6

Más inaktív személy

– 1

Nem tudja

PT130_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 3

N/A (apa meghalt)

– 4

N/A (apa ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT140

Az apa vezetői tevékenysége

1

Felügyeleti munkakör

2

Nem felügyeleti munkakör

– 1

Nem tudja

PT140_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 2

N/A (apa nem dolgozik)

– 3

N/A (apa meghalt)

– 4

N/A (apa ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT150

Az apa fő foglalkozása

ISCO-08(COM) kód (1 számjegy)

– 1

Nem tudja

PT150_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 2

N/A (apa nem dolgozik)

– 3

N/A (apa meghalt)

– 4

N/A (apa ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT160

Az anya gazdasági aktivitása

1

Alkalmazott

2

Önfoglalkoztató (ideértve a családi munkavállalót is)

3

Munkanélküli

4

Nyugdíjas vagy korengedményes nyugdíjas, vagy megszüntette a vállalkozását

5

Háztartási és gyermekgondozási feladatokat látott el

6

Más inaktív személy

– 1

Nem tudja

PT160_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 3

N/A (anya meghalt)

– 4

N/A (anya ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT170

Az anya vezetői tevékenysége

1

Felügyeleti munkakör

2

Nem felügyeleti munkakör

– 1

Nem tudja

PT170_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 2

N/A (anya nem dolgozik)

– 3

N/A (anya meghalt)

– 4

N/A (anya ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT180

Az anya fő foglalkozása

ISCO-08(COM) kód (1 számjegy)

– 1

Nem tudja

PT180_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 2

N/A (anya nem dolgozik)

– 3

N/A (anya meghalt)

– 4

N/A (anya ismeretlen)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

Jólétre vonatkozó adatok

PT190

A háztartás pénzügyi helyzete

1

Nagyon rossz

2

Rossz

3

Mérsékelten rossz

4

Mérsékelten jó

5

Jó

6

Nagyon jó

– 1

Nem tudja

PT190_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT200

Hogyan sikerült a szükségletek fedezése

1

Nagy nehézségekkel

2

Nehézségekkel

3

Kisebb nehézségekkel

4

Viszonylag könnyen

5

Könnyen

6

Nagyon könnyen

– 1

Nem tudja

PT200_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

PT210

Lakóhelyzet

1

Tulajdonos

2

Bérlő

3

Ingyen jutott szálláshoz

– 1

Nem tudja

PT210_F

1

Kitöltve

– 1

Hiányzik

– 4

N/A (közös háztartásban vagy intézményben élt)

– 5

Nem „kiválasztott válaszadó”

– 6

Nem esik bele a korcsoportba (25–59)

---

| 2.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 135/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 135/46

---

A BIZOTTSÁG 482/2010/EU RENDELETE

(2010. június 1.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. június 2-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. június 1-jén.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 92,7 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 64,6 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 54,8 |
| TR | 120,0 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 90 70 | TR | 111,5 |
| ZZ | 111,5 |
| 0805 50 10 | AR | 95,7 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,4 |
| ZA | 105,5 |
| ZZ | 101,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,4 |
| BR | 78,5 |
| CA | 80,1 |
| CL | 87,2 |
| CN | 73,5 |
| IL | 49,0 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 121,3 |
| US | 140,3 |
| UY | 81,7 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 83,1 |
| 0809 20 95 | TR | 534,1 |
| ZZ | 534,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

92,7

TR

64,5

ZZ

64,6

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

54,8

TR

120,0

ZZ

65,6

0709 90 70

TR

111,5

ZZ

111,5

0805 50 10

AR

95,7

BR

112,1

TR

93,4

ZA

105,5

ZZ

101,7

0808 10 80

AR

89,4

BR

78,5

CA

80,1

CL

87,2

CN

73,5

IL

49,0

MK

26,7

NZ

121,3

US

140,3

UY

81,7

ZA

86,9

ZZ

83,1

0809 20 95

TR

534,1

ZZ

534,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---