# Europos Sąjungos L 111/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.111.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 111 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. gegužės 4d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.111.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 111

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. gegužės 4d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 375/2010, kuriuo nesutinkama leisti vartoti teiginį apie maisto produktų sveikumą, kuris nėra nei teiginys apie rizikos susirgti mažinimą, nei teiginys apie vaikų vystymąsi ir sveikatą (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 376/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 983/2009 dėl leidimo vartoti ir nesutikimo leisti vartoti teiginius apie maisto produktų sveikatingumą – susirgimo rizikos mažinimą ir apie vaikų vystymąsi bei sveikatą (
  1
  ) | 3 |
| | * | 2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 377/2010, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 5 |
| | | 2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 378/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 17 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/251/ES |
| | * | 2010 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas dėl Audito Rūmų nario skyrimo | 19 |
| | | 2010/252/ES |
| | * | 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas, kuriuo papildomos Šengeno sienų kodekso nuostatos dėl išorės jūros sienų stebėjimo vykdant operatyvų bendradarbiavimą, koordinuojamą Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros | 20 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | | 2010/253/ES |
| | * | 2010 m. balandžio 28 d. Komisijos rekomendacija dėl mokslinių tyrimų bendro programavimo iniciatyvos Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita | 27 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 375/2010, kuriuo nesutinkama leisti vartoti teiginį apie maisto produktų sveikumą, kuris nėra nei teiginys apie rizikos susirgti mažinimą, nei teiginys apie vaikų vystymąsi ir sveikatą (
  1
  )

1

1

*

2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 376/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 983/2009 dėl leidimo vartoti ir nesutikimo leisti vartoti teiginius apie maisto produktų sveikatingumą – susirgimo rizikos mažinimą ir apie vaikų vystymąsi bei sveikatą (
  1
  )

1

3

*

2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 377/2010, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

5

2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 378/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

17

SPRENDIMAI

2010/251/ES

*

2010 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas dėl Audito Rūmų nario skyrimo

19

2010/252/ES

*

2010 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas, kuriuo papildomos Šengeno sienų kodekso nuostatos dėl išorės jūros sienų stebėjimo vykdant operatyvų bendradarbiavimą, koordinuojamą Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros

20

REKOMENDACIJOS

2010/253/ES

*

2010 m. balandžio 28 d. Komisijos rekomendacija dėl mokslinių tyrimų bendro programavimo iniciatyvos Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita

27

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/254/EB |
| | * | 2009 m. lapkričio 23 d. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tarybos sprendimas Nr. 1/2009 dėl jungtinio komiteto įsteigimo | 30 |
| | | 2010/255/EB |
| | * | 2009 m. lapkričio 23 d. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tarybos rekomendacija Nr. 1/2009 dėl ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkės įgyvendinimo | 31 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

2010/254/EB

*

2009 m. lapkričio 23 d. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tarybos sprendimas Nr. 1/2009 dėl jungtinio komiteto įsteigimo

30

2010/255/EB

*

2009 m. lapkričio 23 d. ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tarybos rekomendacija Nr. 1/2009 dėl ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkės įgyvendinimo

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 375/2010

2010 m. gegužės 3 d.

kuriuo nesutinkama leisti vartoti teiginį apie maisto produktų sveikumą, kuris nėra nei teiginys apie rizikos susirgti mažinimą, nei teiginys apie vaikų vystymąsi ir sveikatą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (1), ypač į jo 18 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 teiginiai apie maisto produktų sveikumą draudžiami, kol jie nėra leisti vartoti Komisijos pagal tą reglamentą ir nėra įtraukti į leidžiamų vartoti teiginių sąrašą. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 teiginiai apie maisto produktų sveikumą draudžiami, kol jie nėra leisti vartoti Komisijos pagal tą reglamentą ir nėra įtraukti į leidžiamų vartoti teiginių sąrašą.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 taip pat nustatyta, kad paraiškas leisti vartoti teiginius apie maisto produktų sveikumą maisto verslo subjektai gali teikti nacionalinei valstybės narės kompetentingai institucijai. Nacionalinė kompetentinga institucija turi perduoti tinkamas paraiškas Europos maisto saugos tarnybai (EMST) (toliau – Tarnyba). |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 taip pat nustatyta, kad paraiškas leisti vartoti teiginius apie maisto produktų sveikumą maisto verslo subjektai gali teikti nacionalinei valstybės narės kompetentingai institucijai. Nacionalinė kompetentinga institucija turi perduoti tinkamas paraiškas Europos maisto saugos tarnybai (EMST) (toliau – Tarnyba).

| (3) | Gavusi paraišką Tarnyba nedelsdama informuoja kitas valstybes nares bei Komisiją ir pateikia nuomonę dėl atitinkamo teiginio apie sveikumą. |
| --- | --- |

(3)

Gavusi paraišką Tarnyba nedelsdama informuoja kitas valstybes nares bei Komisiją ir pateikia nuomonę dėl atitinkamo teiginio apie sveikumą.

| (4) | Komisija sprendžia dėl leidimo vartoti teiginius apie sveikumą suteikimo atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę. |
| --- | --- |

(4)

Komisija sprendžia dėl leidimo vartoti teiginius apie sveikumą suteikimo atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę.

| (5) | Atsižvelgiant į 2008 m. gruodžio 22 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 5 dalį pateiktą PROBI AB paraišką paprašyta, kad Tarnyba pateiktų nuomonę dėl teiginio apie sveikumą, susijusio su Lactobacillus plantarum 299v poveikiu gerinant geležies įsisavinimą (Klausimas Nr. EFSA–Q–2008–785) (2). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) pagerina geležies įsisavinimą“. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į 2008 m. gruodžio 22 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 5 dalį pateiktą PROBI AB paraišką paprašyta, kad Tarnyba pateiktų nuomonę dėl teiginio apie sveikumą, susijusio su Lactobacillus plantarum 299v poveikiu gerinant geležies įsisavinimą (Klausimas Nr. EFSA–Q–2008–785) (2). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) pagerina geležies įsisavinimą“.

| (6) | 2009 m. balandžio 6 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje remdamasi pateiktais duomenimis Tarnyba padarė išvadą, kad nėra priežastinio ryšio tarp Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) vartojimo ir deklaruojamo poveikio. Kadangi teiginys neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų reikalavimų, jo nereikėtų leisti vartoti. |
| --- | --- |

(6)

2009 m. balandžio 6 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje remdamasi pateiktais duomenimis Tarnyba padarė išvadą, kad nėra priežastinio ryšio tarp Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) vartojimo ir deklaruojamo poveikio. Kadangi teiginys neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų reikalavimų, jo nereikėtų leisti vartoti.

| (7) | Nustatant šiame reglamente numatytas priemones apsvarstytos pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 16 straipsnio 6 dalį Komisijos gautos pareiškėjų ir visuomenės atstovų pastabos. |
| --- | --- |

(7)

Nustatant šiame reglamente numatytas priemones apsvarstytos pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 16 straipsnio 6 dalį Komisijos gautos pareiškėjų ir visuomenės atstovų pastabos.

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytiems teiginiams apie sveikumą taikomos to reglamento 28 straipsnio 5 dalyje nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės tik tuo atveju, jei jie atitinka tame straipsnyje nurodytas sąlygas, įskaitant tai, kad laikomasi reglamento nuostatų. Tarnyba padarė išvadą, jog nėra priežastinio ryšio tarp Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) vartojimo ir deklaruojamo poveikio, ir teiginys neatitinka Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 reikalavimų, todėl 28 straipsnio 5 dalyje numatytas pereinamasis laikotarpis nėra taikomas. Siekiant sudaryti galimybę maisto verslo subjektams prisitaikyti prie šio reglamento reikalavimų nustatomas šešių mėnesių pereinamasis laikotarpis. |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytiems teiginiams apie sveikumą taikomos to reglamento 28 straipsnio 5 dalyje nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės tik tuo atveju, jei jie atitinka tame straipsnyje nurodytas sąlygas, įskaitant tai, kad laikomasi reglamento nuostatų. Tarnyba padarė išvadą, jog nėra priežastinio ryšio tarp Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) vartojimo ir deklaruojamo poveikio, ir teiginys neatitinka Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 reikalavimų, todėl 28 straipsnio 5 dalyje numatytas pereinamasis laikotarpis nėra taikomas. Siekiant sudaryti galimybę maisto verslo subjektams prisitaikyti prie šio reglamento reikalavimų nustatomas šešių mėnesių pereinamasis laikotarpis.

| (9) | Šiame reglamente pateiktos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente pateiktos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktas teiginys neįtraukiamas į Bendrijos leidžiamų vartoti teiginių sąrašą, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 3 dalį.

Tačiau jis gali būti toliau vartojamas šešis mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

1

(2)  EMST leidinys (2009 m.) 999, p. 1–9.

2

EMST leidinys

---

PRIEDAS

Atmesti teiginiai apie sveikumą

| Paraiška ir atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 nuostatos | Maistinė ar kita medžiaga, maisto produktas ar maisto produkto kategorija | Teiginys | EMST nuomonės nuoroda |
| --- | --- | --- | --- |
| 13 straipsnio 5 dalis; teiginys apie sveikumą, grindžiamas naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurio pridedamas prašymas apsaugoti nuosavybės teises į duomenis | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) | Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) pagerina geležies įsisavinimą | Q-2008–785 |

Paraiška ir atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 nuostatos

Maistinė ar kita medžiaga, maisto produktas ar maisto produkto kategorija

Teiginys

EMST nuomonės nuoroda

13 straipsnio 5 dalis; teiginys apie sveikumą, grindžiamas naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurio pridedamas prašymas apsaugoti nuosavybės teises į duomenis

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843)

Lactobacillus plantarum 299v (DSM 9843) pagerina geležies įsisavinimą

Q-2008–785

---

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 376/2010

2010 m. gegužės 3 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 983/2009 dėl leidimo vartoti ir nesutikimo leisti vartoti teiginius apie maisto produktų sveikatingumą – susirgimo rizikos mažinimą ir apie vaikų vystymąsi bei sveikatą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (1), ypač į jo 17 straipsnio 3 dalį,

pasikonsultavusi su Europos maisto saugos tarnyba,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 16 straipsnio 4 dalimi palankioje Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) nuomonėje dėl leidimo vartoti teiginį apie maisto produkto sveikumą turėtų būti tam tikra informacija. Atitinkamai ši informacija turėtų būti pateikta reglamentų, kuriais leidžiama ir (arba) nesutinkama leisti vartoti tam tikrus teiginius apie maisto produktų sveikumą, prieduose dėl leidžiamų vartoti teiginių, įskaitant galimą teiginio formuluotės pakeitimą, konkrečias teiginio vartojimo sąlygas ir, jei taikoma, maisto produkto vartojimo sąlygas ar apribojimus ir (arba) papildomus teiginius ar įspėjimus, laikantis Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų taisyklių ir atsižvelgiant į Tarnybos nuomones. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 16 straipsnio 4 dalimi palankioje Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) nuomonėje dėl leidimo vartoti teiginį apie maisto produkto sveikumą turėtų būti tam tikra informacija. Atitinkamai ši informacija turėtų būti pateikta reglamentų, kuriais leidžiama ir (arba) nesutinkama leisti vartoti tam tikrus teiginius apie maisto produktų sveikumą, prieduose dėl leidžiamų vartoti teiginių, įskaitant galimą teiginio formuluotės pakeitimą, konkrečias teiginio vartojimo sąlygas ir, jei taikoma, maisto produkto vartojimo sąlygas ar apribojimus ir (arba) papildomus teiginius ar įspėjimus, laikantis Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų taisyklių ir atsižvelgiant į Tarnybos nuomones.

| (2) | Gavus dvi Tarnybos nuomones dėl augalinių stanolių ir sterolių bei mažo tankio lipoproteinų (angl. LDL) cholesterolio kiekio kraujyje mažinimo (klausimai Nr. EFSA-Q-2008-085 ir Nr. EFSA-Q-2008-118) (2), Komisija Reglamente (EB) Nr. 983/2009 (3) leido vartoti teiginį dėl sveikumo „Augaliniai steroliai (stanoliai) turi įrodytą poveikį mažinti cholesterolio kiekį kraujyje. Didelis cholesterolio kiekis yra rizikos susirgti koronarine širdies liga veiksnys“, nurodydama specialias teiginio „Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną suvartojant ne mažiau kaip 2 g augalinių sterolių (stanolių)“ vartojimo sąlygas. |
| --- | --- |

(2)

Gavus dvi Tarnybos nuomones dėl augalinių stanolių ir sterolių bei mažo tankio lipoproteinų (angl. LDL) cholesterolio kiekio kraujyje mažinimo (klausimai Nr. EFSA-Q-2008-085 ir Nr. EFSA-Q-2008-118) (2), Komisija Reglamente (EB) Nr. 983/2009 (3) leido vartoti teiginį dėl sveikumo „Augaliniai steroliai (stanoliai) turi įrodytą poveikį mažinti cholesterolio kiekį kraujyje. Didelis cholesterolio kiekis yra rizikos susirgti koronarine širdies liga veiksnys“, nurodydama specialias teiginio „Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną suvartojant ne mažiau kaip 2 g augalinių sterolių (stanolių)“ vartojimo sąlygas.

| (3) | Atsižvelgdamas į Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 išdėstytą leidimo vartoti teiginius apie sveikumą suteikimo procedūrą, Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas 2009 m. vasario 20 d. nusprendė, kad atsižvelgiant į teiginiuose apie sveikumą pateiktą pastabą apie kiekybinį poveikį ir siekiant užtikrinti, kad tokie leisti teiginiai apie sveikumą neklaidintų vartotojo ir kad vartojimo instrukcijos būtų aiškiai išdėstytos, reikėjo gauti Tarnybos mokslinę rekomendaciją. Todėl Komisija, vadovaudamasi to reglamento 19 straipsnio 2 dalimi, Tarnybos paprašė pateikti rekomendaciją. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgdamas į Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 išdėstytą leidimo vartoti teiginius apie sveikumą suteikimo procedūrą, Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas 2009 m. vasario 20 d. nusprendė, kad atsižvelgiant į teiginiuose apie sveikumą pateiktą pastabą apie kiekybinį poveikį ir siekiant užtikrinti, kad tokie leisti teiginiai apie sveikumą neklaidintų vartotojo ir kad vartojimo instrukcijos būtų aiškiai išdėstytos, reikėjo gauti Tarnybos mokslinę rekomendaciją. Todėl Komisija, vadovaudamasi to reglamento 19 straipsnio 2 dalimi, Tarnybos paprašė pateikti rekomendaciją.

| (4) | 2009 m. rugpjūčio 3 d. Komisija ir valstybės narės gavo mokslinę Tarnybos nuomonę (klausimai Nr. EFSA-Q-2009-00530 ir Nr. EFSA-Q-2009-00718) (4), kurioje padaryta išvada, kad per dieną suvartojant 1,5–2,4 g tokių maisto produktų, kaip geltonieji riebalų užtepai, pieno produktai, majonezas ir salotų užpilai, sudėtyje esančių augalinių sterolių (stanolių) galima tikėtis cholesterolio kiekį kraujyje sumažinti vidutiniškai 7–10,5 % ir toks sumažinimas yra biologiškai reikšmingas. Be to, Tarnyba nurodė, kad kraujyje esančio mažo tankio lipoproteinų cholesterolio mažinimo poveikis paprastai nustatomas po 2–3 savaičių ir gali išlikti toliau vartojant augalinius sterolius (stanolius). |
| --- | --- |

(4)

2009 m. rugpjūčio 3 d. Komisija ir valstybės narės gavo mokslinę Tarnybos nuomonę (klausimai Nr. EFSA-Q-2009-00530 ir Nr. EFSA-Q-2009-00718) (4), kurioje padaryta išvada, kad per dieną suvartojant 1,5–2,4 g tokių maisto produktų, kaip geltonieji riebalų užtepai, pieno produktai, majonezas ir salotų užpilai, sudėtyje esančių augalinių sterolių (stanolių) galima tikėtis cholesterolio kiekį kraujyje sumažinti vidutiniškai 7–10,5 % ir toks sumažinimas yra biologiškai reikšmingas. Be to, Tarnyba nurodė, kad kraujyje esančio mažo tankio lipoproteinų cholesterolio mažinimo poveikis paprastai nustatomas po 2–3 savaičių ir gali išlikti toliau vartojant augalinius sterolius (stanolius).

| (5) | Taigi, atsižvelgiant į mokslinę Tarnybos nuomonę ir siekiant užtikrinti, kad sveikumo teiginiai, kuriais nurodomos deklaruojamo poveikio kiekybinės ribos, būtų leidžiami vartoti taip, kad nebūtų klaidinamas vartotojas, o jų vartojimo sąlygos būtų suderintos, reikia iš dalies pakeisti abiems leistiems teiginiams apie sveikumą, susijusiems su augalinių sterolių (stanolių) poveikiu mažinant mažo tankio lipoproteinų cholesterolio kiekį kraujyje, nustatytas vartojimo sąlygas. |
| --- | --- |

(5)

Taigi, atsižvelgiant į mokslinę Tarnybos nuomonę ir siekiant užtikrinti, kad sveikumo teiginiai, kuriais nurodomos deklaruojamo poveikio kiekybinės ribos, būtų leidžiami vartoti taip, kad nebūtų klaidinamas vartotojas, o jų vartojimo sąlygos būtų suderintos, reikia iš dalies pakeisti abiems leistiems teiginiams apie sveikumą, susijusiems su augalinių sterolių (stanolių) poveikiu mažinant mažo tankio lipoproteinų cholesterolio kiekį kraujyje, nustatytas vartojimo sąlygas.

| (6) | Gavusi Tarnybos nuomonę dėl nepakeičiamųjų riebalų rūgščių, ypač alfa-linoleno rūgšties ir linolo rūgšties poveikio normaliam vaikų augimui ir vystymuisi (klausimas Nr. EFSA-Q-2008-079) (5) Komisija Reglamente (EB) Nr. 983/2009 sutiko leisti vartoti teiginį dėl sveikumo „Būtinos riebalų rūgštys yra reikalingos normaliam vaikų augimui ir vystymuisi“, nurodydama specialias teiginio „Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną gaunant 1 % viso gaunamos energijos kiekio iš linolo rūgšties ir 0,2 % – iš alfa-linoleno rūgšties“ vartojimo sąlygas. |
| --- | --- |

(6)

Gavusi Tarnybos nuomonę dėl nepakeičiamųjų riebalų rūgščių, ypač alfa-linoleno rūgšties ir linolo rūgšties poveikio normaliam vaikų augimui ir vystymuisi (klausimas Nr. EFSA-Q-2008-079) (5) Komisija Reglamente (EB) Nr. 983/2009 sutiko leisti vartoti teiginį dėl sveikumo „Būtinos riebalų rūgštys yra reikalingos normaliam vaikų augimui ir vystymuisi“, nurodydama specialias teiginio „Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną gaunant 1 % viso gaunamos energijos kiekio iš linolo rūgšties ir 0,2 % – iš alfa-linoleno rūgšties“ vartojimo sąlygas.

| (7) | Atsižvelgdamas į Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 išdėstytą leidimo vartoti teiginius apie sveikumą suteikimo procedūrą, Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas 2009 m. vasario 20 d. nusprendė, kad siekiant persvarstyti susijusio leisto vartoti teiginio apie sveikumą vartojimo sąlygas reikia, vadovaujantis to reglamento 19 straipsnio 2 dalimi, paprašyti Tarnybos pateikti bendrą rekomendaciją dėl pamatinių verčių, kurios būtų nurodytos produktų, kurių sudėtyje yra riebalų rūgščių, etiketėse. 2009 m. rugpjūčio 3 d. Tarnyba pateikė Komisijai ir valstybėms narėms mokslinę nuomonę (klausimas Nr. EFSA-Q-2009-00548) (6), kurioje nurodė, kad pamatinė vertė, kurią siūloma nurodyti etiketėje (2g n-3 polinesočiosios riebalų rūgšties – alfa-linoleno rūgšties) atitinka Europos gyventojams rekomenduojamą normą. Be to, Tarnyba pasiūlė nurodyti 10 g n-6 polinesočiosios riebalų rūgšties (linolo rūgšties) rekomenduojamą pamatinę vertę. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgdamas į Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 išdėstytą leidimo vartoti teiginius apie sveikumą suteikimo procedūrą, Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas 2009 m. vasario 20 d. nusprendė, kad siekiant persvarstyti susijusio leisto vartoti teiginio apie sveikumą vartojimo sąlygas reikia, vadovaujantis to reglamento 19 straipsnio 2 dalimi, paprašyti Tarnybos pateikti bendrą rekomendaciją dėl pamatinių verčių, kurios būtų nurodytos produktų, kurių sudėtyje yra riebalų rūgščių, etiketėse. 2009 m. rugpjūčio 3 d. Tarnyba pateikė Komisijai ir valstybėms narėms mokslinę nuomonę (klausimas Nr. EFSA-Q-2009-00548) (6), kurioje nurodė, kad pamatinė vertė, kurią siūloma nurodyti etiketėje (2g n-3 polinesočiosios riebalų rūgšties – alfa-linoleno rūgšties) atitinka Europos gyventojams rekomenduojamą normą. Be to, Tarnyba pasiūlė nurodyti 10 g n-6 polinesočiosios riebalų rūgšties (linolo rūgšties) rekomenduojamą pamatinę vertę.

| (8) | Todėl, atsižvelgiant į mokslinę Tarnybos nuomonę ir siekiant nustatyti tinkamas teiginių apie sveikumą, susijusių su riebalų rūgštimis, vartojimo sąlygas, reikia iš dalies pakeisti leistam vartoti teiginiui apie sveikumą, susijusiam su nepakeičiamųjų riebalų rūgščių poveikiu normaliam vaikų augimui ir vystymuisi, nustatytas vartojimo sąlygas. |
| --- | --- |

(8)

Todėl, atsižvelgiant į mokslinę Tarnybos nuomonę ir siekiant nustatyti tinkamas teiginių apie sveikumą, susijusių su riebalų rūgštimis, vartojimo sąlygas, reikia iš dalies pakeisti leistam vartoti teiginiui apie sveikumą, susijusiam su nepakeičiamųjų riebalų rūgščių poveikiu normaliam vaikų augimui ir vystymuisi, nustatytas vartojimo sąlygas.

| (9) | Šiame reglamente pateiktos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente pateiktos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę ir joms neprieštarauja nei Europos Parlamentas, nei Taryba,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 983/2009 I priedo lentelė iš dalies keičiama taip:

| 1) | Pirmo įrašo penktoje skiltyje (Teiginio vartojimo sąlygos) tekstas pakeičiamas taip:
  „Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną suvartojant ne mažiau kaip 1,5–2,4 g augalinių sterolių. Nuoroda apie poveikio mastą gali būti pateikiama tik su šių kategorijų produktais: geltonieji riebalų užtepai, pieno produktai, majonezas, salotų užpilai. Nurodant poveikio mastą, vartotojui būtina nurodyti ribines vertes (7–10 %) ir laikotarpį, per kurį pastebimas poveikis („per 2–3 savaites“)“. |
| --- | --- |

1)

Pirmo įrašo penktoje skiltyje (Teiginio vartojimo sąlygos) tekstas pakeičiamas taip:

„Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną suvartojant ne mažiau kaip 1,5–2,4 g augalinių sterolių. Nuoroda apie poveikio mastą gali būti pateikiama tik su šių kategorijų produktais: geltonieji riebalų užtepai, pieno produktai, majonezas, salotų užpilai. Nurodant poveikio mastą, vartotojui būtina nurodyti ribines vertes (7–10 %) ir laikotarpį, per kurį pastebimas poveikis („per 2–3 savaites“)“.

| 2) | Antro įrašo penktoje skiltyje (teiginio vartojimo sąlygos) tekstas pakeičiamas taip:
  „Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną suvartojant ne mažiau kaip 1,5–2,4 g augalinių stanolių. Nuoroda apie poveikio mastą gali būti pateikiama tik su šių kategorijų produktais: geltonieji riebalų užtepai, pieno produktai, majonezas, salotų užpilai. Nurodant poveikio mastą, vartotojui būtina nurodyti ribines vertes (7–10 %) ir laikotarpį, per kurį pastebimas poveikis („per 2–3 savaites“)“. |
| --- | --- |

2)

Antro įrašo penktoje skiltyje (teiginio vartojimo sąlygos) tekstas pakeičiamas taip:

„Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną suvartojant ne mažiau kaip 1,5–2,4 g augalinių stanolių. Nuoroda apie poveikio mastą gali būti pateikiama tik su šių kategorijų produktais: geltonieji riebalų užtepai, pieno produktai, majonezas, salotų užpilai. Nurodant poveikio mastą, vartotojui būtina nurodyti ribines vertes (7–10 %) ir laikotarpį, per kurį pastebimas poveikis („per 2–3 savaites“)“.

| 3) | Trečio įrašo penktoje skiltyje (teiginio vartojimo sąlygos) tekstas pakeičiamas taip:
  „Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną suvartojant 2 g alfa-linoleno rūgšties ir 10 g linolo rūgšties“. |
| --- | --- |

3)

Trečio įrašo penktoje skiltyje (teiginio vartojimo sąlygos) tekstas pakeičiamas taip:

„Informacija vartotojui, kad teigiamas poveikis atsiranda per dieną suvartojant 2 g alfa-linoleno rūgšties ir 10 g linolo rūgšties“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

1

(2)  EMST leidinys (2008 m.) 781, p. 1–2 ir 825, atitinkamai p. 1–13.

2

(3)  OL L 277, 2009 10 22, p. 3.

3

(4)  EMST leidinys (2009 m.) 1175, p. 1–9.

4

(5)  EMST leidinys (2008 m.) 783, p. 1–10.

5

(6)  EMST leidinys (2009 m.) 1176, p. 1–11.

6

---

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 377/2010

2010 m. gegužės 3 d.

kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2009 m. birželio 30 d. Komisija gavo skundą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės sauso natrio gliukonato (toliau – NG) importo, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį pateikė Europos chemijos pramonės taryba ECPT (angl. CEFIC) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso sauso natrio gliukonato Sąjungoje, vardu. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. birželio 30 d. Komisija gavo skundą dėl Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės sauso natrio gliukonato (toliau – NG) importo, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį pateikė Europos chemijos pramonės taryba ECPT (angl. CEFIC) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso sauso natrio gliukonato Sąjungoje, vardu.

| (2) | Skunde pateikta prima facie dempingo ir tokio dempingo padarytos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako antidempingo tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(2)

Skunde pateikta prima facie dempingo ir tokio dempingo padarytos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako antidempingo tyrimui pradėti.

| (3) | Tyrimas buvo inicijuotas 2009 m. rugpjūčio 11 d. paskelbus pranešimą apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Tyrimas buvo inicijuotas 2009 m. rugpjūčio 11 d. paskelbus pranešimą apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (4) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė Kinijos eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, Kinijos valdžios institucijoms ir skundą pateikusiems Sąjungos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė Kinijos eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekiautojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, Kinijos valdžios institucijoms ir skundą pateikusiems Sąjungos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (5) | Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (6) | Tam, kad eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas. Vienas eksportuojantis gamintojas prašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, o kitas eksportuojantis gamintojas (įskaitant dvi susijusias bendroves) prašė taikyti IR pagal to paties reglamento 9 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(6)

Tam, kad eksportuojantys gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms nusiuntė prašymo formas. Vienas eksportuojantis gamintojas prašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, o kitas eksportuojantis gamintojas (įskaitant dvi susijusias bendroves) prašė taikyti IR pagal to paties reglamento 9 straipsnio 5 dalį.

| (7) | Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų skaičių, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė, kad ji gali taikyti šių šalių atranką, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų skaičių, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė, kad ji gali taikyti šių šalių atranką, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje.

| (8) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Kinijos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią veiklą tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d.). |
| --- | --- |

(8)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų Kinijos eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos importuotojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią veiklą tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2008 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d.).

| (9) | Atsižvelgiant į ribotą atsakymų, reikalingų atrankai vykdyti, skaičių buvo nuspręsta, kad nei Kinijos eksportuojančių gamintojų, nei Sąjungos importuotojų atranka nėra būtina. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į ribotą atsakymų, reikalingų atrankai vykdyti, skaičių buvo nuspręsta, kad nei Kinijos eksportuojančių gamintojų, nei Sąjungos importuotojų atranka nėra būtina.

| (10) | Klausimynai buvo nusiųsti visoms Kinijos bendrovėms ir visiems Sąjungos importuotojams, kurie dalyvavo atrankoje, Sąjungos gamintojams ir visiems žinomiems Sąjungos importuotojams ir naudotojams. Atsakymus pateikė du Kinijos eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės, du Sąjungos gamintojai ir keturi importuotojai ir (arba) naudotojai. |
| --- | --- |

(10)

Klausimynai buvo nusiųsti visoms Kinijos bendrovėms ir visiems Sąjungos importuotojams, kurie dalyvavo atrankoje, Sąjungos gamintojams ir visiems žinomiems Sąjungos importuotojams ir naudotojams. Atsakymus pateikė du Kinijos eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės, du Sąjungos gamintojai ir keturi importuotojai ir (arba) naudotojai.

| (11) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, siekdama padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, bei surengė tikrinimus šių bendrovių patalpose:






  1. | Sąjungos gamintojai:






  — | Jungbunzlauer (JBL), Markolsemas, Prancūzija ir susijusios pardavimo bendrovės, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, siekdama padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų, bei surengė tikrinimus šių bendrovių patalpose:

1.

Sąjungos gamintojai:

—

Jungbunzlauer (JBL), Markolsemas, Prancūzija ir susijusios pardavimo bendrovės,

| — | Roquette Italia S.p.A., Kasano Spinola, Italija ir susijusios pardavimo bendrovės; |
| --- | --- |

—

Roquette Italia S.p.A., Kasano Spinola, Italija ir susijusios pardavimo bendrovės;

| 2. | Eksportuojantys Kinijos gamintojai:






  — | Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, |
| --- | --- | --- |

2.

Eksportuojantys Kinijos gamintojai:

—

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,

| — | Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;

| 3. | Sąjungos naudotojai ir (arba) importuotojai:






  — | Chryso SAS, Isi le Mulino, Prancūzija, |
| --- | --- | --- |

3.

Sąjungos naudotojai ir (arba) importuotojai:

—

Chryso SAS, Isi le Mulino, Prancūzija,

| — | Henkel AG, Diuseldorfas, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Henkel AG, Diuseldorfas, Vokietija,

| — | CHT R. Beitlich GmbH, Tiubingenas, Vokietija. |
| --- | --- |

—

CHT R. Beitlich GmbH, Tiubingenas, Vokietija.

| (12) | Atsižvelgiant į tai, kad būtina nustatyti normaliąją vertę Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kuriems negalima taikyti RER, toliau nurodytos bendrovės patalpose buvo atliktas tikrinimas normaliajai vertei nustatyti pagal panašios šalies, šiuo atveju JAV, pateiktus duomenis:






  — | JAV gamintojas: PMP — Fermentation Products Inc., Peorija, JAV. |
| --- | --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į tai, kad būtina nustatyti normaliąją vertę Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kuriems negalima taikyti RER, toliau nurodytos bendrovės patalpose buvo atliktas tikrinimas normaliajai vertei nustatyti pagal panašios šalies, šiuo atveju JAV, pateiktus duomenis:

—

JAV gamintojas: PMP — Fermentation Products Inc., Peorija, JAV.

3.   Tiriamasis laikotarpis

| (13) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant svarbias žalai įvertinti tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(13)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant svarbias žalai įvertinti tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (14) | Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos kilmės sausas natrio gliukonatas (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurio Muitų sąjungos ir statistinis (MSS, angl. CUS) numeris yra 0023277-9, Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) registracijos numeris – 527-07-1, ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2918 16 00. |
| --- | --- |

(14)

Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos kilmės sausas natrio gliukonatas (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurio Muitų sąjungos ir statistinis (MSS, angl. CUS) numeris yra 0023277-9, Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) registracijos numeris – 527-07-1, ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2918 16 00.

| (15) | Sausas natrio gliukonatas daugiausia naudojamas statybos pramonėje kaip stingimo lėtiklis ir betono plastifikatorius, kitose pramonės šakose – metalų paviršiams apdoroti (rūdims, oksidams ir riebalams šalinti) ir buteliams bei pramoninei įrangai valyti. Produktas taip pat gali būti naudojamas maisto ir vaistų pramonėje. |
| --- | --- |

(15)

Sausas natrio gliukonatas daugiausia naudojamas statybos pramonėje kaip stingimo lėtiklis ir betono plastifikatorius, kitose pramonės šakose – metalų paviršiams apdoroti (rūdims, oksidams ir riebalams šalinti) ir buteliams bei pramoninei įrangai valyti. Produktas taip pat gali būti naudojamas maisto ir vaistų pramonėje.

2.   Panašus produktas

| (16) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad sauso natrio gliukonato, kurį Sąjungoje gamina ir parduoda Sąjungos pramonė, sauso natrio gliukonato, kuris gaminamas ir parduodamas JAV (pasirinktų panašia šalimi) vidaus rinkoje, ir sauso natrio gliukonato, kuris gaminamas ir parduodamas Kinijos vidaus rinkoje, taip pat Kinijoje gaminamo ir Sąjungai parduodamo sauso natrio gliukonato pagrindinės fizinės ir techninės savybės iš esmės yra tokios pačios. |
| --- | --- |

(16)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad sauso natrio gliukonato, kurį Sąjungoje gamina ir parduoda Sąjungos pramonė, sauso natrio gliukonato, kuris gaminamas ir parduodamas JAV (pasirinktų panašia šalimi) vidaus rinkoje, ir sauso natrio gliukonato, kuris gaminamas ir parduodamas Kinijos vidaus rinkoje, taip pat Kinijoje gaminamo ir Sąjungai parduodamo sauso natrio gliukonato pagrindinės fizinės ir techninės savybės iš esmės yra tokios pačios.

| (17) | Todėl šie produktai laikinai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(17)

Todėl šie produktai laikinai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (18) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su Kinijos kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis. |
| --- | --- |

(18)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su Kinijos kilmės importu susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis.

| (19) | Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti RER taikymo kriterijai:






  1. | Verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, pagrindinių gamybos priemonių sąnaudos iš esmės atitinka rinkos vertę; |
| --- | --- | --- |

(19)

Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti RER taikymo kriterijai:

1.

Verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, pagrindinių gamybos priemonių sąnaudos iš esmės atitinka rinkos vertę;

| 2. | Įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, rinkinį; |
| --- | --- |

2.

Įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, rinkinį;

| 3. | Nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3.

Nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4. | Bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas; |
| --- | --- |

4.

Bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas teisinis tikrumas ir stabilumas;

| 5. | Valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5.

Valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (20) | Inicijavus tyrimą Kinijos eksportuojantis gamintojas Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą. |
| --- | --- |

(20)

Inicijavus tyrimą Kinijos eksportuojantis gamintojas Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą.

| (21) | Bendrovė įrodė, kad atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jai galima taikyti RER. |
| --- | --- |

(21)

Bendrovė įrodė, kad atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jai galima taikyti RER.

2.   Individualus režimas (IR)

| (22) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir todėl joms galima taikyti IR. |
| --- | --- |

(22)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir todėl joms galima taikyti IR.

| (23) | Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  1. | Jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį; |
| --- | --- | --- |

(23)

Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

1.

Jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendrosios įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą ir pelną į savo šalį;

| 2. | Eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai; |
| --- | --- |

2.

Eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;

| 3. | Dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi; |
| --- | --- |

3.

Dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;

| 4. | Valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą, taip pat |
| --- | --- |

4.

Valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą, taip pat

| 5. | Valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų vengti priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos. |
| --- | --- |

5.

Valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų vengti priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatytos skirtingos muitų normos.

| (24) | Inicijavus tyrimą Kinijos eksportuojantis gamintojas Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd kreipėsi dėl IR taikymo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą IR prašymo formą. |
| --- | --- |

(24)

Inicijavus tyrimą Kinijos eksportuojantis gamintojas Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd kreipėsi dėl IR taikymo pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą IR prašymo formą.

| (25) | Remiantis turima informacija nustatyta, kad eksportuojantis Kinijos gamintojas atitiko visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR reikalavimus. |
| --- | --- |

(25)

Remiantis turima informacija nustatyta, kad eksportuojantis Kinijos gamintojas atitiko visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR reikalavimus.

3.   Normalioji vertė

3.1.   Panaši šalis

| (26) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panaši šalis). |
| --- | --- |

(26)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panaši šalis).

| (27) | Pranešime apie inicijavimą JAV pasiūlytos kaip tinkama panaši šalis normaliajai vertei Kinijai nustatyti. Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasiūlymo. |
| --- | --- |

(27)

Pranešime apie inicijavimą JAV pasiūlytos kaip tinkama panaši šalis normaliajai vertei Kinijai nustatyti. Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl šio pasiūlymo.

| (28) | Nė viena suinteresuotoji šalis pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(28)

Nė viena suinteresuotoji šalis pastabų nepateikė.

| (29) | Sausas natrio gliukonatas gaminamas tik keliose šalyse, nesančiose ES: JAV, Kinijoje ir Pietų Korėjoje. Todėl vienintelė galima alternatyva JAV buvo Pietų Korėja. Komisija susisiekė su žinomomis sausą natrio gliukonatą gaminančiomis bendrovėmis Pietų Korėjoje, tačiau iš tų gamintojų negavo jokio atsakymo. |
| --- | --- |

(29)

Sausas natrio gliukonatas gaminamas tik keliose šalyse, nesančiose ES: JAV, Kinijoje ir Pietų Korėjoje. Todėl vienintelė galima alternatyva JAV buvo Pietų Korėja. Komisija susisiekė su žinomomis sausą natrio gliukonatą gaminančiomis bendrovėmis Pietų Korėjoje, tačiau iš tų gamintojų negavo jokio atsakymo.

| (30) | JAV gamintojas visiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė išsamius klausimyno atsakymus bei leido surengti tikrinamąjį vizitą. |
| --- | --- |

(30)

JAV gamintojas visiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė išsamius klausimyno atsakymus bei leido surengti tikrinamąjį vizitą.

| (31) | Komisija nustatė, kad JAV atitinka tinkamos panašios šalies kriterijus, kadangi JAV rinkoje parduodami kiekiai yra pakankamai dideli, ir rinkoje aiškiai konkuruoja vidaus produkcija bei iš kitų šalių, pvz., Kinijos, Italijos ir Prancūzijos, importuota produkcija. Be to, JAV nagrinėjamajam produktui netaiko antidempingo muito. |
| --- | --- |

(31)

Komisija nustatė, kad JAV atitinka tinkamos panašios šalies kriterijus, kadangi JAV rinkoje parduodami kiekiai yra pakankamai dideli, ir rinkoje aiškiai konkuruoja vidaus produkcija bei iš kitų šalių, pvz., Kinijos, Italijos ir Prancūzijos, importuota produkcija. Be to, JAV nagrinėjamajam produktui netaiko antidempingo muito.

| (32) | Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(32)

Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

3.2.   Normaliajai vertei nustatyti taikomas metodas

3.2.1.   Bendrovei, kuriai taikomas RER

| (33) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma išnagrinėjo, ar bendrovės, kuriai taikomas RER, sauso natrio gliukonato pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu buvo tipiškas, t. y. ar bendras tokio produkto parduodamas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % Kinijos eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. |
| --- | --- |

(33)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma išnagrinėjo, ar bendrovės, kuriai taikomas RER, sauso natrio gliukonato pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu buvo tipiškas, t. y. ar bendras tokio produkto parduodamas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % Kinijos eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio.

| (34) | Po to Komisija nustatė bendrovės, kurios bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios, kaip eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba tiesiogiai su jomis palyginamos. |
| --- | --- |

(34)

Po to Komisija nustatė bendrovės, kurios bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios, kaip eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba tiesiogiai su jomis palyginamos.

| (35) | Laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas parduoda vidaus rinkoje ir kurį galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Sąjungą parduodamu sausu natrio gliukonatu, vidaus pardavimas buvo pakankamai tipiškas. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(35)

Laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas parduoda vidaus rinkoje ir kurį galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Sąjungą parduodamu sausu natrio gliukonatu, vidaus pardavimas buvo pakankamai tipiškas. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.

| (36) | Po to Komisija tikrino, ar sauso natrio gliukonato pardavimą vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galima laikyti pardavimu vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produktų pelningo pardavimo per tiriamąjį laikotarpį nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje santykį. |
| --- | --- |

(36)

Po to Komisija tikrino, ar sauso natrio gliukonato pardavimą vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galima laikyti pardavimu vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produktų pelningo pardavimo per tiriamąjį laikotarpį nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje santykį.

| (37) | Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. |
| --- | --- |

(37)

Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.

| (38) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(38)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

| (39) | Kadangi atlikus tyrimą nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis, todėl normalioji vertė pagrįsta faktine visų sandorių vidaus rinkos kaina per tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(39)

Kadangi atlikus tyrimą nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas ir vyko įprastomis prekybos sąlygomis, todėl normalioji vertė pagrįsta faktine visų sandorių vidaus rinkos kaina per tiriamąjį laikotarpį.

3.2.2.   Bendrovei, kuriai taikomas IR

| (40) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė Kinijai nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo. Nustatyta, kad panašaus produkto JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo į Sąjungą eksportuojamu nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(40)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė Kinijai nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo. Nustatyta, kad panašaus produkto JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, palyginti su vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo į Sąjungą eksportuojamu nagrinėjamuoju produktu.

| (41) | Taip pat buvo nagrinėta, ar galima laikyti, kad produktas vidaus rinkoje parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams santykį. Todėl normalioji vertė pagrįsta kiekvienos rūšies produkto faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(41)

Taip pat buvo nagrinėta, ar galima laikyti, kad produktas vidaus rinkoje parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams santykį. Todėl normalioji vertė pagrįsta kiekvienos rūšies produkto faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis.

3.3.   Eksporto kaina

| (42) | Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pardavė visą eksportui skirtą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas nagrinėjamojo produkto kainas per TL remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi. |
| --- | --- |

(42)

Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pardavė visą eksportui skirtą nagrinėjamojo produkto kiekį nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas nagrinėjamojo produkto kainas per TL remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi.

3.4.   Palyginimas

| (43) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(43)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (44) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tiriamų bendrovių (bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ir panašios šalies gamintojo) transporto, vežimo jūrų laivais ir draudimo sąnaudas, netiesioginius mokesčius, banko mokesčius, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas ir komisinius atlyginimus. |
| --- | --- |

(44)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į visų tiriamų bendrovių (bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų ir panašios šalies gamintojo) transporto, vežimo jūrų laivais ir draudimo sąnaudas, netiesioginius mokesčius, banko mokesčius, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas ir komisinius atlyginimus.

4.   Dempingo skirtumai

| (45) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis bendrovės, kuriai suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina. |
| --- | --- |

(45)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis bendrovės, kuriai suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.

| (46) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį bendrovės, kuriai suteiktas IR, nustatyta panašios šalies vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina. |
| --- | --- |

(46)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį bendrovės, kuriai suteiktas IR, nustatyta panašios šalies vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina.

| (47) | Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd | 51,1 % |

(47)

Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd

51,1 %

| (48) | Kitiems Kinijos eksportuotojams Komisija pirmiausiai nustatė bendradarbiavimo lygį. Visas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose klausimyno atsakymuose nurodytas eksportuotas kiekis buvo palygintas su visu iš Kinijos importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius importo duomenis. |
| --- | --- |

(48)

Kitiems Kinijos eksportuotojams Komisija pirmiausiai nustatė bendradarbiavimo lygį. Visas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktuose klausimyno atsakymuose nurodytas eksportuotas kiekis buvo palygintas su visu iš Kinijos importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal Eurostato statistinius importo duomenis.

| (49) | Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo žemas (56 %) ir trūko tinkamų Eurostato duomenų apie kainas, nes turimi duomenys buvo susiję tik su kitais produktais aukštomis kainomis, todėl nebuvo įmanoma tokių duomenų tiksliai atskaičiuoti, dempingo skirtumas visos šalies mastu buvo apskaičiuotas naudojant skundo pateikėjo pateiktus duomenis, atnaujintus iki TL. |
| --- | --- |

(49)

Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo žemas (56 %) ir trūko tinkamų Eurostato duomenų apie kainas, nes turimi duomenys buvo susiję tik su kitais produktais aukštomis kainomis, todėl nebuvo įmanoma tokių duomenų tiksliai atskaičiuoti, dempingo skirtumas visos šalies mastu buvo apskaičiuotas naudojant skundo pateikėjo pateiktus duomenis, atnaujintus iki TL.

| (50) | Tuo remiantis laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 79,2 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą. |
| --- | --- |

(50)

Tuo remiantis laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 79,2 % CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.

D.   ŽALA

1.   Sąjungos pramonės ir Sąjungos gamybos apibrėžtis

| (51) | Bendradarbiaujančios pramonės įmonių grupės Jungbunzlauer (JBL) ir Roquette Frères (RF) pagamina 100 % visos Sąjungos produkcijos. |
| --- | --- |

(51)

Bendradarbiaujančios pramonės įmonių grupės Jungbunzlauer (JBL) ir Roquette Frères (RF) pagamina 100 % visos Sąjungos produkcijos.

| (52) | Todėl manoma, kad jos sudaro Sąjungos pramonę (toliau – SP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(52)

Todėl manoma, kad jos sudaro Sąjungos pramonę (toliau – SP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

| (53) | Taigi, kadangi SP sudaro tik du gamintojai, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su jais susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas. |
| --- | --- |

(53)

Taigi, kadangi SP sudaro tik du gamintojai, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su jais susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas.

2.   Sąjungos suvartojimas

| (54) | Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje pridėjus į Sąjungą importuojamą kiekį, apskaičiuotus pagal Eurostato duomenis. Kadangi pastarieji duomenys susiję ne tik su nagrinėjamuoju, bet ir su tam tikrais kitais nei natrio gliukonatas produktais, Eurostato duomenys buvo atitinkamai pakoreguoti, kad būtų galima apskaičiuoti pagrįstą į Sąjungą importuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį. |
| --- | --- |

(54)

Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje pridėjus į Sąjungą importuojamą kiekį, apskaičiuotus pagal Eurostato duomenis. Kadangi pastarieji duomenys susiję ne tik su nagrinėjamuoju, bet ir su tam tikrais kitais nei natrio gliukonatas produktais, Eurostato duomenys buvo atitinkamai pakoreguoti, kad būtų galima apskaičiuoti pagrįstą į Sąjungą importuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį.

| (55) | 2005–2007 m. Sąjungos rinkoje suvartojamas kiekis išaugo 12 %. Po to jis iki TL sumažėjo 21 % ir buvo mažesnis nei 2005 m. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 8 %.

  1   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sąjungos suvartojimas (tonomis) Indeksas | 100 | 106 | 112 | 104 | 91 |
| Šaltinis: pakoreguoti Eurostato ir klausimyno atsakymų importo apimties duomenys |

(55)

2005–2007 m. Sąjungos rinkoje suvartojamas kiekis išaugo 12 %. Po to jis iki TL sumažėjo 21 % ir buvo mažesnis nei 2005 m. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 8 %.

1   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Sąjungos suvartojimas (tonomis) Indeksas

100

106

112

104

91

Šaltinis: pakoreguoti Eurostato ir klausimyno atsakymų importo apimties duomenys

3.   Importas į Sąjungą iš Kinijos

3.1.   Importo apimtis ir rinkos dalis

| (56) | Importo iš Kinijos apimtis labai padidėjo: nuo apytikriai 2 300 tonų 2005 m. iki apytikriai 4 000 per TL, t. y. 77 %, o 2008 m. importuotas didžiausias kiekis – 5 300 tonų. Atitinkama Kinijos rinkos dalis beveik padvigubėjo: nuo 12,8 % 2005 m. iki 24,8 % per TL. Reikia pažymėti, kad prieš pat TL (2008 m.) importo iš Kinijos rinkos dalis pasiekė 28,6 % ir per TL sumažėjo iki 24,8 %.

  2   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Kinijos apimtis (tonomis) | 2 291 | 3 470 | 5 204 | 5 348 | 4 065 |
| Importas iš Kinijos (tonomis) Indeksas | 100 | 152 | 227 | 234 | 177 |
| Kinijos rinkos dalis | 12,8 % | 18,3 % | 26 % | 28,6 % | 24,8 % |
| Kinijos rinkos dalis, indeksas | 100 | 143 | 203 | 224 | 194 |
| Šaltinis: pakoreguoti Eurostato importo apimties duomenys |

(56)

Importo iš Kinijos apimtis labai padidėjo: nuo apytikriai 2 300 tonų 2005 m. iki apytikriai 4 000 per TL, t. y. 77 %, o 2008 m. importuotas didžiausias kiekis – 5 300 tonų. Atitinkama Kinijos rinkos dalis beveik padvigubėjo: nuo 12,8 % 2005 m. iki 24,8 % per TL. Reikia pažymėti, kad prieš pat TL (2008 m.) importo iš Kinijos rinkos dalis pasiekė 28,6 % ir per TL sumažėjo iki 24,8 %.

2   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš Kinijos apimtis (tonomis)

2 291

3 470

5 204

5 348

4 065

Importas iš Kinijos (tonomis) Indeksas

100

152

227

234

177

Kinijos rinkos dalis

12,8 %

18,3 %

26 %

28,6 %

24,8 %

Kinijos rinkos dalis, indeksas

100

143

203

224

194

Šaltinis: pakoreguoti Eurostato importo apimties duomenys

3.2.   Vieneto pardavimo kaina

| (57) | 2005 m. vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo 482 EUR už toną. Ši kaina nuolat kilo ir 2008 m. pasiekė 524 EUR už toną, o per TL nukrito iki 502 EUR už toną. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 4 %.

  3   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš Kinijos kaina (EUR už toną) | 482 | 511 | 514 | 524 | 502 |
| Indeksas | 100 | 106 | 107 | 109 | 104 |
| Šaltinis: pakoreguoti Eurostato importo kainų duomenys |

(57)

2005 m. vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo 482 EUR už toną. Ši kaina nuolat kilo ir 2008 m. pasiekė 524 EUR už toną, o per TL nukrito iki 502 EUR už toną. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 4 %.

3   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš Kinijos kaina (EUR už toną)

482

511

514

524

502

Indeksas

100

106

107

109

104

Šaltinis: pakoreguoti Eurostato importo kainų duomenys

3.3.   Priverstinis kainų mažinimas

| (58) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės pardavimo kainos (pagal Sąjungos pramonės produkto rūšis, parduodamas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams) buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis nagrinėjamo importo kainomis, nustatytomis pagal CIF ir atitinkamai pakoregavus atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo. Kainos buvo lyginamos atskaičius lengvatas ir nuolaidas. |
| --- | --- |

(58)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės pardavimo kainos (pagal Sąjungos pramonės produkto rūšis, parduodamas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams) buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis nagrinėjamo importo kainomis, nustatytomis pagal CIF ir atitinkamai pakoregavus atsižvelgiant į muitus ir išlaidas po importo. Kainos buvo lyginamos atskaičius lengvatas ir nuolaidas.

| (59) | Pagal minėtą metodą pirmiau minėtų kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės vidutinės svertinės kainos (gamintojo kainos EXW sąlygomis) procentais, parodė, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra vidutiniškai 13–29 % (didesnę proc. vertę priskiriant nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams). |
| --- | --- |

(59)

Pagal minėtą metodą pirmiau minėtų kainų skirtumas, išreikštas Sąjungos pramonės vidutinės svertinės kainos (gamintojo kainos EXW sąlygomis) procentais, parodė, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra vidutiniškai 13–29 % (didesnę proc. vertę priskiriant nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams).

4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

| (60) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei, buvo vertinami visi ekonominiai veiksniai, per nagrinėjamąjį laikotarpį darę poveikį Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(60)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei, buvo vertinami visi ekonominiai veiksniai, per nagrinėjamąjį laikotarpį darę poveikį Sąjungos pramonės būklei.

4.1.   Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas

| (61) | 2005–2007 m. gamybos pajėgumai padidėjo 4 % ir buvo tokie pat iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos. |
| --- | --- |

(61)

2005–2007 m. gamybos pajėgumai padidėjo 4 % ir buvo tokie pat iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos.

| (62) | 2005–2007 m. nagrinėjamojo produkto gamyba išaugo, o per laikotarpį iki TL – sumažėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 12 %. Per TL visa produkcija sudarė 30 000–40 000 tonų. |
| --- | --- |

(62)

2005–2007 m. nagrinėjamojo produkto gamyba išaugo, o per laikotarpį iki TL – sumažėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 12 %. Per TL visa produkcija sudarė 30 000–40 000 tonų.

| (63) | Dėl sumažėjusių gamybos apimčių pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 15 %.

  4   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai Indeksas | 100 | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Gamybos apimtis Indeksas | 100 | 104 | 105 | 84 | 88 |
| Pajėgumų naudojimas Indeksas | 100 | 104 | 101 | 81 | 85 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai |

(63)

Dėl sumažėjusių gamybos apimčių pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 15 %.

4   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Gamybos pajėgumai Indeksas

100

100

104

104

104

Gamybos apimtis Indeksas

100

104

105

84

88

Pajėgumų naudojimas Indeksas

100

104

101

81

85

Šaltinis: klausimyno atsakymai

4.2.   Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir vidutinės vieneto kainos Sąjungoje

| (64) | Sąjungos pramonės nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis 2005–2007 m. buvo panašus, o vėliau sumažėjo 13 procentinių punktų. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis sumažėjo 21 %. |
| --- | --- |

(64)

Sąjungos pramonės nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis 2005–2007 m. buvo panašus, o vėliau sumažėjo 13 procentinių punktų. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo apimtis sumažėjo 21 %.

| (65) | Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 74,9 % 2005 m. iki 64,7 % per TL. |
| --- | --- |

(65)

Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 74,9 % 2005 m. iki 64,7 % per TL.

| (66) | Vidutinės pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %. 2006–2008 m. vidutinės pardavimo kainos buvo panašios, o per TL sumažėjo 9 %.

  5   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Indeksas | 100 | 104 | 99 | 86 | 79 |
| SP rinkos dalis | 74,9 % | 73,4 % | 66,5 % | 61,4 % | 64,7 % |
| Indeksas | 100 | 98 | 89 | 82 | 86 |
| Vidutinės kainos Indeksas | 100 | 97 | 97 | 97 | 88 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai |

(66)

Vidutinės pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %. 2006–2008 m. vidutinės pardavimo kainos buvo panašios, o per TL sumažėjo 9 %.

5   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Pardavimo apimtis Indeksas

100

104

99

86

79

SP rinkos dalis

74,9 %

73,4 %

66,5 %

61,4 %

64,7 %

Indeksas

100

98

89

82

86

Vidutinės kainos Indeksas

100

97

97

97

88

Šaltinis: klausimyno atsakymai

4.3.   Atsargos

| (67) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 37 %. TL pabaigoje atsargos sudarė 1 000–5 000 tonų.

  6   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos Indeksas | 100 | 92 | 120 | 92 | 63 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai |

(67)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos sumažėjo 37 %. TL pabaigoje atsargos sudarė 1 000–5 000 tonų.

6   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Atsargos Indeksas

100

92

120

92

63

Šaltinis: klausimyno atsakymai

4.4.   Pelningumas, investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas

| (68) | Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimas Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pelningas, bet 2005 m. – TL pelningumas labai sumažėjo. |
| --- | --- |

(68)

Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimas Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pelningas, bet 2005 m. – TL pelningumas labai sumažėjo.

| (69) | Nors 2005–2007 m. buvo toliau investuojama (2006 m. kiek mažiau), 2008 m. ir per TL investicijų labai sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų sumažėjo 76 %. |
| --- | --- |

(69)

Nors 2005–2007 m. buvo toliau investuojama (2006 m. kiek mažiau), 2008 m. ir per TL investicijų labai sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų sumažėjo 76 %.

| (70) | Panašiai, investicijų grąža iš nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo 2005–2007 m. buvo stabili, tačiau 2008 m. ir per TL sumažėjo. |
| --- | --- |

(70)

Panašiai, investicijų grąža iš nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo 2005–2007 m. buvo stabili, tačiau 2008 m. ir per TL sumažėjo.

| (71) | Kalbant apie kitus finansinius rodiklius, Sąjungos pramonės sukurtas grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 51 %.

  7   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas Indeksas | 100 | 90 | 86 | 52 | 19 |
| Investicijos Indeksas | 100 | 61 | 140 | 16 | 24 |
| Investicijų grąža Indeksas | 100 | 100 | 100 | 60 | 21 |
| Grynųjų pinigų srautas Indeksas | 100 | 92 | 20 | 106 | 49 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai |

(71)

Kalbant apie kitus finansinius rodiklius, Sąjungos pramonės sukurtas grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 51 %.

7   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Pelningumas Indeksas

100

90

86

52

19

Investicijos Indeksas

100

61

140

16

24

Investicijų grąža Indeksas

100

100

100

60

21

Grynųjų pinigų srautas Indeksas

100

92

20

106

49

Šaltinis: klausimyno atsakymai

4.5.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| (72) | 2005–2007 m. užimtumas šiek tiek padidėjo, o 2008 m. ir per TL sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas sumažėjo 13 %. |
| --- | --- |

(72)

2005–2007 m. užimtumas šiek tiek padidėjo, o 2008 m. ir per TL sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas sumažėjo 13 %.

| (73) | Darbo užmokestis 2006 m. sumažėjo 6 %, 2007 m. vėl buvo 2005 m. lygio, o 2008 m. ir per TL padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo užmokestis padidėjo 10 %. |
| --- | --- |

(73)

Darbo užmokestis 2006 m. sumažėjo 6 %, 2007 m. vėl buvo 2005 m. lygio, o 2008 m. ir per TL padidėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo užmokestis padidėjo 10 %.

| (74) | Vienam darbuotojui tenkantis našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo stabilus, ir nuo 2005 m. iki TL padidėjo 1 %.

  8   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas Indeksas | 100 | 99 | 104 | 85 | 87 |
| Darbo užmokestis Indeksas | 100 | 94 | 100 | 104 | 110 |
| Našumas Indeksas | 100 | 104 | 101 | 99 | 101 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai |

(74)

Vienam darbuotojui tenkantis našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo stabilus, ir nuo 2005 m. iki TL padidėjo 1 %.

8   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Užimtumas Indeksas

100

99

104

85

87

Darbo užmokestis Indeksas

100

94

100

104

110

Našumas Indeksas

100

104

101

99

101

Šaltinis: klausimyno atsakymai

4.6.   Augimas

| (75) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 9 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 21 %. Dėl šios priežasties Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies. |
| --- | --- |

(75)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 9 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 21 %. Dėl šios priežasties Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies.

4.7.   Dempingo skirtumo dydis

| (76) | Pirmiau dempingo skirsnyje nurodyti Kinijos dempingo skirtumai yra dideli. Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(76)

Pirmiau dempingo skirsnyje nurodyti Kinijos dempingo skirtumai yra dideli. Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

5.   Išvada dėl žalos

| (77) | Dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, nagrinėjamuoju laikotarpiu prastėjo. Žalos rodikliai, susiję su Sąjungos pramonės finansine veikla, įskaitant investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautą ir pelningumą nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat pablogėjo. |
| --- | --- |

(77)

Dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, nagrinėjamuoju laikotarpiu prastėjo. Žalos rodikliai, susiję su Sąjungos pramonės finansine veikla, įskaitant investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautą ir pelningumą nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat pablogėjo.

| (78) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad dėl maža kaina importuojamų Kinijos produktų Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai mažinamos iki 29 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo. |
| --- | --- |

(78)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad dėl maža kaina importuojamų Kinijos produktų Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai mažinamos iki 29 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis sumažėjo.

| (79) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(79)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įvadas

| (80) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Europos Komisija ištyrė, ar dėl Kinijos kilmės sauso natrio gliukonato importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kaina vykdomam importui. |
| --- | --- |

(80)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Europos Komisija ištyrė, ar dėl Kinijos kilmės sauso natrio gliukonato importo dempingo kainomis Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kaina vykdomam importui.

2.   Importo dempingo kaina poveikis

| (81) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Kinijos apimtis padidėjo 77 %, dėl to importui iš Kinijos tenkanti Sąjungos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo 94 %. Nors 2008 m. – TL importas iš Kinijos ir jo rinkos dalis sumažėjo, nemanoma, kad šis sumažėjimas yra esminis, palyginti su bendra padėtimi nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(81)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Kinijos apimtis padidėjo 77 %, dėl to importui iš Kinijos tenkanti Sąjungos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo 94 %. Nors 2008 m. – TL importas iš Kinijos ir jo rinkos dalis sumažėjo, nemanoma, kad šis sumažėjimas yra esminis, palyginti su bendra padėtimi nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (82) | Importas iš Kinijos nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo tuo pačiu metu, kai suprastėjo didžioji dauguma Sąjungos pramonės žalos rodiklių. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir vertė Sąjungos rinkoje sumažėjo ir, kaip minėta 65 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu ji prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies. Kadangi dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis buvo priverstinai sumažintos kainos, Sąjungos pramonė negalėjo Sąjungos rinkoje išlaikyti savo kainų lygio. Dėl šios priežasties pelningumas sumažėjo iki tokio lygio, kai nebegalima atlikti būtinų investicijų. |
| --- | --- |

(82)

Importas iš Kinijos nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo tuo pačiu metu, kai suprastėjo didžioji dauguma Sąjungos pramonės žalos rodiklių. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir vertė Sąjungos rinkoje sumažėjo ir, kaip minėta 65 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu ji prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies. Kadangi dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis buvo priverstinai sumažintos kainos, Sąjungos pramonė negalėjo Sąjungos rinkoje išlaikyti savo kainų lygio. Dėl šios priežasties pelningumas sumažėjo iki tokio lygio, kai nebegalima atlikti būtinų investicijų.

| (83) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš Kinijos, dėl kurio nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai žalai, kurią rodo jos bloga finansinė padėtis ir kitų žalos rodiklių prastėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu bei rinkos dalies sumažėjimas. |
| --- | --- |

(83)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš Kinijos, dėl kurio nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos, turėjo lemiamą įtaką Sąjungos pramonės patirtai žalai, kurią rodo jos bloga finansinė padėtis ir kitų žalos rodiklių prastėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu bei rinkos dalies sumažėjimas.

3.   Kitų veiksnių poveikis

3.1.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (84) | Importo iš trečiųjų šalių, kurios nėra susijusios su šiuo tyrimu, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jos prarado 2 procentinius punktus rinkos dalies. Importo iš šių šalių kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 102 %. |
| --- | --- |

(84)

Importo iš trečiųjų šalių, kurios nėra susijusios su šiuo tyrimu, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jos prarado 2 procentinius punktus rinkos dalies. Importo iš šių šalių kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 102 %.

| (85) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties ir kainų tendencijos nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9   lentelė











  Kitos trečiosios šalys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) | 2 210 | 1 566 | 1 502 | 1 867 | 1 709 |
| Indeksas | 100 | 71 | 68 | 84 | 77 |
| Vidutinė importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną) | 914 | 1 275 | 1 305 | 1 680 | 1 844 |
| Indeksas | 100 | 140 | 143 | 184 | 202 |
| Šaltinis: pakoreguoti Eurostato duomenys |

(85)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties ir kainų tendencijos nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9   lentelė

Kitos trečiosios šalys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)

2 210

1 566

1 502

1 867

1 709

Indeksas

100

71

68

84

77

Vidutinė importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną)

914

1 275

1 305

1 680

1 844

Indeksas

100

140

143

184

202

Šaltinis: pakoreguoti Eurostato duomenys

| (86) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 %, o importo kainos tuo pačiu metu padvigubėjo. Importo iš kitų trečiųjų šalių kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo žymiai didesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Remiantis tuo, daroma preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių nenutrūko nustatyto dempingo ir dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis. |
| --- | --- |

(86)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 23 %, o importo kainos tuo pačiu metu padvigubėjo. Importo iš kitų trečiųjų šalių kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo žymiai didesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Remiantis tuo, daroma preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių nenutrūko nustatyto dempingo ir dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis.

3.2.   Sąjungos pramonės eksportas

| (87) | Sąjungos pramonės eksportui parduodamas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %, o kainos išaugo 8 %. |
| --- | --- |

(87)

Sąjungos pramonės eksportui parduodamas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %, o kainos išaugo 8 %.

| (88) | Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, manoma, kad dėl Sąjungos pramonės eksporto į kitas trečiąsias šalis importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko. |
| --- | --- |

(88)

Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, manoma, kad dėl Sąjungos pramonės eksporto į kitas trečiąsias šalis importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko.

3.3.   Uždarasis naudojimas

| (89) | Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, Sąjungos pramonės uždarasis naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 56 %:

  10   lentelė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uždarasis naudojimas Indeksas | 100 | 126 | 115 | 148 | 156 |
| Šaltinis: klausimyno atsakymai |

(89)

Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, Sąjungos pramonės uždarasis naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 56 %:

10   lentelė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

TL

Uždarasis naudojimas Indeksas

100

126

115

148

156

Šaltinis: klausimyno atsakymai

| (90) | Tačiau reikia pažymėti, kad Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai vis dar siekė 10 000–20 000 tonų. Tai reiškia, kad perėjimą prie uždarojo naudojimo galima laikyti verslo atsaku į importą iš Kinijos dempingo kainomis, nes atsižvelgiant į mažas natrio gliukonato kainas gali būti pelningiau gaminti vartotojams skirtus produktus. Iš to, kad vis dar yra nepanaudotų natrio gliukonato gamybos pajėgumų, galima spręsti, kad Sąjungos pramonė neketina galutinai pereiti prie vartotojams skirtų produktų gamybos ir kad vartotojams skirtų produktų gamyba gali būti laikoma gynybos nuo importo dempingo kainomis priemone. |
| --- | --- |

(90)

Tačiau reikia pažymėti, kad Sąjungos pramonės nepanaudoti pajėgumai vis dar siekė 10 000–20 000 tonų. Tai reiškia, kad perėjimą prie uždarojo naudojimo galima laikyti verslo atsaku į importą iš Kinijos dempingo kainomis, nes atsižvelgiant į mažas natrio gliukonato kainas gali būti pelningiau gaminti vartotojams skirtus produktus. Iš to, kad vis dar yra nepanaudotų natrio gliukonato gamybos pajėgumų, galima spręsti, kad Sąjungos pramonė neketina galutinai pereiti prie vartotojams skirtų produktų gamybos ir kad vartotojams skirtų produktų gamyba gali būti laikoma gynybos nuo importo dempingo kainomis priemone.

| (91) | Todėl manoma, kad dėl šio uždarojo naudojimo padidėjimo importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nenutrūko. |
| --- | --- |

(91)

Todėl manoma, kad dėl šio uždarojo naudojimo padidėjimo importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nenutrūko.

3.4.   ES suvartojimo pokyčiai

| (92) | Reikia pažymėti, kad ES suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %, o tai galima laikyti dabartinio ekonomikos nuosmukio pasekme. Todėl buvo nagrinėta, ar sumažėjęs suvartojimas galėjo turėti žalingą poveikį Sąjungos pramonei. |
| --- | --- |

(92)

Reikia pažymėti, kad ES suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %, o tai galima laikyti dabartinio ekonomikos nuosmukio pasekme. Todėl buvo nagrinėta, ar sumažėjęs suvartojimas galėjo turėti žalingą poveikį Sąjungos pramonei.

| (93) | Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo žymiau daugiau (21 %), o importas iš Kinijos per tą patį laikotarpį išaugo 77 %. Pastebima ir tokia pati su rinkos dalimi susijusi tendencija. Sąjungos pramonė neteko apie 10 procentinių punktų savo rinkos dalies, o importo iš Kinijos rinkos dalis beveik padvigubėjo (nuo 12,8 % 2005 m. iki 24,9 % per TL). |
| --- | --- |

(93)

Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo žymiau daugiau (21 %), o importas iš Kinijos per tą patį laikotarpį išaugo 77 %. Pastebima ir tokia pati su rinkos dalimi susijusi tendencija. Sąjungos pramonė neteko apie 10 procentinių punktų savo rinkos dalies, o importo iš Kinijos rinkos dalis beveik padvigubėjo (nuo 12,8 % 2005 m. iki 24,9 % per TL).

| (94) | Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, jog negalima manyti, kad dėl ES suvartojimo importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nutrūko. |
| --- | --- |

(94)

Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, jog negalima manyti, kad dėl ES suvartojimo importo iš Kinijos dempingo kainomis ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nutrūko.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (95) | Atlikus minėtą analizę įrodyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo Kinijos kilmės dempingo kaina importuojamų produktų kiekis ir rinkos dalis bei buvo žymiai priverstinai sumažintos kainos. Importo mažomis kainomis iš Kinijos rinkos dalis padidėjo tuo pačiu metu, kai sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis, todėl, kartu patiriant spaudimą mažinti kainas, Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai pablogėjo. Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, nustatyta, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio. |
| --- | --- |

(95)

Atlikus minėtą analizę įrodyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo Kinijos kilmės dempingo kaina importuojamų produktų kiekis ir rinkos dalis bei buvo žymiai priverstinai sumažintos kainos. Importo mažomis kainomis iš Kinijos rinkos dalis padidėjo tuo pačiu metu, kai sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis, todėl, kartu patiriant spaudimą mažinti kainas, Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai pablogėjo. Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, nustatyta, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio.

| (96) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad dėl importo iš Kinijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(96)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma preliminari išvada, kad dėl importo iš Kinijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

1.   Preliminari pastaba

| (97) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Europos Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju antidempingo priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesai buvo nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(97)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Europos Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju antidempingo priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesai buvo nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu.

2.   Sąjungos pramonė

2.1.   Poveikis Sąjungos pramonei, jei priemonės būtų nustatytos arba nenustatytos

| (98) | Kaip paaiškinta pirmiau, dėl importo dempingo kainomis Sąjungos pramonė patyrė žalą, t. y. labai sumažėjo jos pardavimo apimtis ir kainos, todėl Sąjungos pramonės padėtis labai pablogėjo. Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus Sąjungos pramonės parduodamo sauso natrio gliukonato kiekis ir kainos padidėtų, todėl Sąjungos pramonė galėtų pasiekti priimtiną pelningumo lygį. |
| --- | --- |

(98)

Kaip paaiškinta pirmiau, dėl importo dempingo kainomis Sąjungos pramonė patyrė žalą, t. y. labai sumažėjo jos pardavimo apimtis ir kainos, todėl Sąjungos pramonės padėtis labai pablogėjo. Tikimasi, kad nustačius antidempingo muitus Sąjungos pramonės parduodamo sauso natrio gliukonato kiekis ir kainos padidėtų, todėl Sąjungos pramonė galėtų pasiekti priimtiną pelningumo lygį.

| (99) | Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonės pelningumas mažėjo dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su Kinijos kilmės importu mažomis dempingo kainomis. Nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė tikriausiai galėtų atgauti bent dalį prarastos rinkos dalies, ir tai atitinkamai turėtų teigiamos įtakos pelningumui. |
| --- | --- |

(99)

Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonės pelningumas mažėjo dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su Kinijos kilmės importu mažomis dempingo kainomis. Nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė tikriausiai galėtų atgauti bent dalį prarastos rinkos dalies, ir tai atitinkamai turėtų teigiamos įtakos pelningumui.

| (100) | Jei priemonės nebus nustatytos, gali būti, kad Sąjungos pramonės padėtis toliau blogės. Importo dempingo kainomis poveikis kainoms, t. y. kainų smukdymas, ir toliau trukdytų Sąjungos pramonei dėti visas pastangas atgauti pakankamą pelningumo lygį. Nesiimant jokių priemonių kiltų pavojus ilgalaikiam Sąjungos pramonės gyvavimui. |
| --- | --- |

(100)

Jei priemonės nebus nustatytos, gali būti, kad Sąjungos pramonės padėtis toliau blogės. Importo dempingo kainomis poveikis kainoms, t. y. kainų smukdymas, ir toliau trukdytų Sąjungos pramonei dėti visas pastangas atgauti pakankamą pelningumo lygį. Nesiimant jokių priemonių kiltų pavojus ilgalaikiam Sąjungos pramonės gyvavimui.

| (101) | Apibendrinant tikimasi, kad priemonės būtų veiksmingos ir suteiktų Sąjungos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą. |
| --- | --- |

(101)

Apibendrinant tikimasi, kad priemonės būtų veiksmingos ir suteiktų Sąjungos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą.

3.   Importuotojai ir (arba) prekiautojai

| (102) | Klausimynai buvo nusiųsti penkiems importuotojams. Nė vienas iš jų nebendradarbiavo atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(102)

Klausimynai buvo nusiųsti penkiems importuotojams. Nė vienas iš jų nebendradarbiavo atliekant tyrimą.

| (103) | Tokiomis aplinkybėmis daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonės importuotojams ir (arba) prekiautojams tikriausiai nepadarytų materialinio poveikio (jei poveikis apskritai būtų). |
| --- | --- |

(103)

Tokiomis aplinkybėmis daroma preliminari išvada, kad antidempingo priemonės importuotojams ir (arba) prekiautojams tikriausiai nepadarytų materialinio poveikio (jei poveikis apskritai būtų).

4.   Naudotojai

| (104) | Klausimynai buvo nusiųsti 23 naudotojams. Tačiau atliekant tyrimą bendradarbiavo tik keturi naudotojai, iš kurių tik trys naudojo ir tiesiogiai importavo iš Kinijos nagrinėjamąjį produktą. Šie trys bendradarbiaujantys naudotojai tiesiogiai importavo 10 % viso per TL iš Kinijos importuoto sauso natrio gliukonato kiekio. Ketvirtasis bendradarbiaujantis naudotojas iš Kinijos importuojamo nagrinėjamojo produkto nenaudojo. |
| --- | --- |

(104)

Klausimynai buvo nusiųsti 23 naudotojams. Tačiau atliekant tyrimą bendradarbiavo tik keturi naudotojai, iš kurių tik trys naudojo ir tiesiogiai importavo iš Kinijos nagrinėjamąjį produktą. Šie trys bendradarbiaujantys naudotojai tiesiogiai importavo 10 % viso per TL iš Kinijos importuoto sauso natrio gliukonato kiekio. Ketvirtasis bendradarbiaujantis naudotojas iš Kinijos importuojamo nagrinėjamojo produkto nenaudojo.

| (105) | Šių keturių naudotojų, esančių Vokietijoje, Prancūzijoje ir JK, veikla susijusi su chemijos pramone, t. y. jie gamina labai įvairius produktus ir kai kuriems naudojama žaliava natrio gliukonatas. Vidutiniškai natrio gliukonatas nesudaro didelės žaliavų sąnaudų dalies. Laikant, kad padidėjusių kainų negalima perkelti galutiniam vartotojui, nustatyta, kad didžiausias siūlomo antidempingo muito poveikis būtų labai mažas. Taip pat reikėtų pažymėti, kad šių bendrovių produktų, kuriems naudojamas natrio gliukonatas, apyvarta sudarė mažiau nei 5 % visos apyvartos. |
| --- | --- |

(105)

Šių keturių naudotojų, esančių Vokietijoje, Prancūzijoje ir JK, veikla susijusi su chemijos pramone, t. y. jie gamina labai įvairius produktus ir kai kuriems naudojama žaliava natrio gliukonatas. Vidutiniškai natrio gliukonatas nesudaro didelės žaliavų sąnaudų dalies. Laikant, kad padidėjusių kainų negalima perkelti galutiniam vartotojui, nustatyta, kad didžiausias siūlomo antidempingo muito poveikis būtų labai mažas. Taip pat reikėtų pažymėti, kad šių bendrovių produktų, kuriems naudojamas natrio gliukonatas, apyvarta sudarė mažiau nei 5 % visos apyvartos.

| (106) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad remiantis turima informacija antidempingo priemonės naudotojams greičiausiai neturės materialinio poveikio (jei poveikis apskritai būtų). |
| --- | --- |

(106)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad remiantis turima informacija antidempingo priemonės naudotojams greičiausiai neturės materialinio poveikio (jei poveikis apskritai būtų).

5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (107) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų. |
| --- | --- |

(107)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų.

G.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (108) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(108)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kainomis.

| (109) | Šių priemonių dydžiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti. |
| --- | --- |

(109)

Šių priemonių dydžiui nustatyti buvo atsižvelgta į nustatytus dempingo skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos pramonės patiriamai žalai pašalinti.

| (110) | Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad esant bet kokioms priemonėms Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, panašų produktą parduodama Sąjungoje. Manoma, kad skunde nurodytas ikimokestinis pelno dydis yra pagrįstas ir naudojamas šiuo tikslu. |
| --- | --- |

(110)

Apskaičiuojant muito dydį, reikalingą žalingo dempingo poveikiui pašalinti, manyta, kad esant bet kokioms priemonėms Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti tokiame sektoriuje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, panašų produktą parduodama Sąjungoje. Manoma, kad skunde nurodytas ikimokestinis pelno dydis yra pagrįstas ir naudojamas šiuo tikslu.

| (111) | Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. |
| --- | --- |

(111)

Šiuo pagrindu buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina buvo apskaičiuota prie gamybos sąnaudų pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį.

| (112) | Tuomet, remiantis vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutine svertine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Tuomet visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti procentiniu visos CIF importo vertės dydžiu. |
| --- | --- |

(112)

Tuomet, remiantis vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutine svertine nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Tuomet visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti procentiniu visos CIF importo vertės dydžiu.

| (113) | Siekiant apskaičiuoti žalos pašalinimo lygį visos šalies mastu, taikomą visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, reikėtų priminti, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Todėl šis žalos skirtumas buvo apskaičiuotas naudojant skundo pateikėjo pateiktus duomenis, atnaujintus iki TL. |
| --- | --- |

(113)

Siekiant apskaičiuoti žalos pašalinimo lygį visos šalies mastu, taikomą visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, reikėtų priminti, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas. Todėl šis žalos skirtumas buvo apskaičiuotas naudojant skundo pateikėjo pateiktus duomenis, atnaujintus iki TL.

2.   Laikinosios priemonės

| (114) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems Kinijos kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(114)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems Kinijos kilmės produktams turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (115) | Siūlomi antidempingo muitai yra šie:








  Bendrovė | Žalos pašalinimo skirtumas | Dempingo skirtumas | Antidempingo muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 29,9 % | 5,6 % | 5,6 % |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 27,3 % | 51,1 % | 27,3 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 53,4 % | 79,2 % | 53,4 % |

(115)

Siūlomi antidempingo muitai yra šie:

Bendrovė

Žalos pašalinimo skirtumas

Dempingo skirtumas

Antidempingo muito norma

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

29,9 %

5,6 %

5,6 %

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

27,3 %

51,1 %

27,3 %

Visoms kitoms bendrovėms

53,4 %

79,2 %

53,4 %

| (116) | Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t.y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(116)

Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t.y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (117) | Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3) pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą. |
| --- | --- |

(117)

Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3) pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.

| (118) | Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą. |
| --- | --- |

(118)

Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.

3.   Speciali stebėsena

| (119) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Taikomos toliau išvardytos specialios priemonės. |
| --- | --- |

(119)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Taikomos toliau išvardytos specialios priemonės.

| (120) | Valstybių narių muitinei pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems eksportuotojams nustatytas antidempingo muitas. |
| --- | --- |

(120)

Valstybių narių muitinei pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems eksportuotojams nustatytas antidempingo muitas.

| (121) | Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi nustatytų sąlygų, gali būti inicijuotas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą. |
| --- | --- |

(121)

Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi nustatytų sąlygų, gali būti inicijuotas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą.

H.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (122) | Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutinį muitą, |
| --- | --- |

(122)

Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutinį muitą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sausam natrio gliukonatui, kurio Muitų sąjungos ir statistinis (MSS, angl. CUS) numeris yra 0023277-9, Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) registracijos numeris – 527-07-1, ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2918 16 00 (TARIC kodas 2918160010), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Muitas | Papildomi TARIC kodai |
| --- | --- | --- |
| Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd | 5,6 % | A972 |
| Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd | 27,3 % | A973 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 53,4 % | A999 |

Bendrovė

Muitas

Papildomi TARIC kodai

Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

5,6 %

A972

Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

27,3 %

A973

Visoms kitoms bendrovėms

53,4 %

A999

3.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti prekybinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

4.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos prekės į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamos tik tuo atveju, jeigu pateikiamas laikinojo muito dydžio užstatas.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali prašyti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, Komisijai raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį, susijusios šalys per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 3 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 188, 2009 8 11, p. 24.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

3

---

PRIEDAS

1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti tokia komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo pasirašyta deklaracija:

| 1. | Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos. |
| --- | --- |

1.

Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos.

| 2. | Tokia deklaracija:
  „Patvirtinu, kad [kiekis] šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto sauso natrio gliukonato (papildomas TARIC kodas), parduodamo eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (nagrinėjamosios šalies pavadinimas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.
  Data ir parašas.“ |
| --- | --- |

2.

Tokia deklaracija:

„Patvirtinu, kad [kiekis] šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto sauso natrio gliukonato (papildomas TARIC kodas), parduodamo eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (nagrinėjamosios šalies pavadinimas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.

Data ir parašas.“

---

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 378/2010

2010 m. gegužės 3 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. gegužės 4 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 3 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 126,4 |
| TN | 107,3 |
| TR | 95,9 |
| ZZ | 99,6 |
| 0707 00 05 | MA | 61,4 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 86,3 |
| 0709 90 70 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0805 10 20 | EG | 56,8 |
| IL | 69,6 |
| MA | 60,6 |
| TN | 47,1 |
| TR | 54,8 |
| ZZ | 57,8 |
| 0805 50 10 | TR | 66,3 |
| ZA | 77,8 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,0 |
| BR | 79,2 |
| CA | 80,5 |
| CL | 79,7 |
| CN | 81,9 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 107,9 |
| US | 126,4 |
| UY | 93,0 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

JO

68,6

MA

126,4

TN

107,3

TR

95,9

ZZ

99,6

0707 00 05

MA

61,4

TR

111,2

ZZ

86,3

0709 90 70

TR

105,8

ZZ

105,8

0805 10 20

EG

56,8

IL

69,6

MA

60,6

TN

47,1

TR

54,8

ZZ

57,8

0805 50 10

TR

66,3

ZA

77,8

ZZ

72,1

0808 10 80

AR

82,0

BR

79,2

CA

80,5

CL

79,7

CN

81,9

MK

22,1

NZ

107,9

US

126,4

UY

93,0

ZA

92,6

ZZ

84,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/19

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. kovo 31 d.

dėl Audito Rūmų nario skyrimo

(2010/251/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 286 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdama į Airijos Vyriausybės pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2006 m. sausio 23 d. Tarybos sprendimu (1) Máire GEOGHEGAN-QUINN kadencija buvo pratęsta 2006 m. kovo 1 d.–2012 m. vasario 29 d. laikotarpiui. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 23 d. Tarybos sprendimu (1) Máire GEOGHEGAN-QUINN kadencija buvo pratęsta 2006 m. kovo 1 d.–2012 m. vasario 29 d. laikotarpiui.

| (2) | 2010 m. vasario 8 d. laišku Tarybos pirmininkui Máire GEOGHEGAN-QUINN pranešė, kad atsistatydina iš Audito Rūmų narės pareigų. |
| --- | --- |

(2)

2010 m. vasario 8 d. laišku Tarybos pirmininkui Máire GEOGHEGAN-QUINN pranešė, kad atsistatydina iš Audito Rūmų narės pareigų.

| (3) | Jai atsistatydinus reikia paskirti į jos vietą asmenį likusiam jos kadencijos laikui, |
| --- | --- |

(3)

Jai atsistatydinus reikia paskirti į jos vietą asmenį likusiam jos kadencijos laikui,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Eoin O'SHEA skiriamas Audito Rūmų nariu likusiam Máire GEOGHEGAN-QUINN kadencijos laikui – iki 2012 m. vasario 29 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 31 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  OL L 22, 2006 1 26, p. 51.

1

---

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/20

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. balandžio 26 d.

kuriuo papildomos Šengeno sienų kodekso nuostatos dėl išorės jūros sienų stebėjimo vykdant operatyvų bendradarbiavimą, koordinuojamą Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros

(2010/252/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 562/2006, nustatantį taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) (1), ypač į jo 12 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sienų stebėjimo tikslas – užkirsti kelią neleistinam sienų kirtimui, kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir sulaikyti neteisėtai sieną kirtusius asmenis arba imtis prieš juos kitų priemonių. Sienų stebėjimas turėtų veiksmingai užkirsti kelią siekiui išvengti patikrinimų sienos perėjimo punktuose ir atgrasyti to siekiančius asmenis, taip pat padėti nustatyti neteisėto išorės sienų kirtimo atvejus. |
| --- | --- |

(1)

Sienų stebėjimo tikslas – užkirsti kelią neleistinam sienų kirtimui, kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir sulaikyti neteisėtai sieną kirtusius asmenis arba imtis prieš juos kitų priemonių. Sienų stebėjimas turėtų veiksmingai užkirsti kelią siekiui išvengti patikrinimų sienos perėjimo punktuose ir atgrasyti to siekiančius asmenis, taip pat padėti nustatyti neteisėto išorės sienų kirtimo atvejus.

| (2) | Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (toliau – Agentūra) yra atsakinga už valstybių narių operatyvaus bendradarbiavimo koordinavimą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas taikyti Sąjungos teisę, įskaitant su sienų stebėjimu susijusią Sąjungos teisę. Reikia papildomų taisyklių sienų stebėjimo veiklai, kurią prie kitų valstybių narių jūros sienos vykdo vienos valstybės narės jūrų ir oro padaliniai, kai jų operatyvų bendradarbiavimą koordinuoja Agentūra, reglamentuoti ir tokiam bendradarbiavimui dar labiau stiprinti. |
| --- | --- |

(2)

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (toliau – Agentūra) yra atsakinga už valstybių narių operatyvaus bendradarbiavimo koordinavimą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas taikyti Sąjungos teisę, įskaitant su sienų stebėjimu susijusią Sąjungos teisę. Reikia papildomų taisyklių sienų stebėjimo veiklai, kurią prie kitų valstybių narių jūros sienos vykdo vienos valstybės narės jūrų ir oro padaliniai, kai jų operatyvų bendradarbiavimą koordinuoja Agentūra, reglamentuoti ir tokiam bendradarbiavimui dar labiau stiprinti.

| (3) | Laikantis Reglamento (EB) Nr. 562/2006 ir bendrųjų Sąjungos teisės principų, priemonės, kurių imamasi stebėjimo operacijos metu, turėtų būti proporcingos siekiamiems tikslams ir jomis turėtų būti visiškai užtikrintos pagrindinės teisės ir pabėgėlių bei prieglobsčio prašytojų teisės, įskaitant visų pirma draudimą grąžinti. Jei valstybių narių teritorijoje, įskaitant pasienį arba tranzito zonas, pateikiamas prieglobsčio prašymas, valstybės narės privalo taikyti prieglobsčio acquis nuostatas, visų pirma 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyvą 2005/85/EB, nustatančią būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (2). |
| --- | --- |

(3)

Laikantis Reglamento (EB) Nr. 562/2006 ir bendrųjų Sąjungos teisės principų, priemonės, kurių imamasi stebėjimo operacijos metu, turėtų būti proporcingos siekiamiems tikslams ir jomis turėtų būti visiškai užtikrintos pagrindinės teisės ir pabėgėlių bei prieglobsčio prašytojų teisės, įskaitant visų pirma draudimą grąžinti. Jei valstybių narių teritorijoje, įskaitant pasienį arba tranzito zonas, pateikiamas prieglobsčio prašymas, valstybės narės privalo taikyti prieglobsčio acquis nuostatas, visų pirma 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyvą 2005/85/EB, nustatančią būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (2).

| (4) | 2009 m. birželio 18 ir 19 d. bei 2009 m. spalio 29 ir 30 d. susitikimuose Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad būtina stiprinti Agentūros koordinuojamas sienų kontrolės operacijas ir nustatyti aiškias veiksmų pradžios taisykles bendro patruliavimo srityje. Birželio mėn. Europos Vadovų Taryba taip pat pabrėžė, kad būtina nustatyti išgelbėtų asmenų išlaipinimo taisykles. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. birželio 18 ir 19 d. bei 2009 m. spalio 29 ir 30 d. susitikimuose Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad būtina stiprinti Agentūros koordinuojamas sienų kontrolės operacijas ir nustatyti aiškias veiksmų pradžios taisykles bendro patruliavimo srityje. Birželio mėn. Europos Vadovų Taryba taip pat pabrėžė, kad būtina nustatyti išgelbėtų asmenų išlaipinimo taisykles.

| (5) | Reikėtų atsižvelgti į faktą, kad Agentūros koordinuojamos sienų stebėjimo operacijos vykdomos pagal veiksmų planą ir laikantis tvarkaraščio bei nurodymų, kuriuos pateikė koordinavimo centras, kuriame atstovaujama dalyvaujančioms valstybėms narėms bei Agentūrai, taip pat į tai, kad prieš pradedant operaciją nustatoma viena ar keletas priimančiųjų valstybių narių, kurios (-ių) siena bus stebima. |
| --- | --- |

(5)

Reikėtų atsižvelgti į faktą, kad Agentūros koordinuojamos sienų stebėjimo operacijos vykdomos pagal veiksmų planą ir laikantis tvarkaraščio bei nurodymų, kuriuos pateikė koordinavimo centras, kuriame atstovaujama dalyvaujančioms valstybėms narėms bei Agentūrai, taip pat į tai, kad prieš pradedant operaciją nustatoma viena ar keletas priimančiųjų valstybių narių, kurios (-ių) siena bus stebima.

| (6) | Šio sprendimo įgyvendinimas neturi poveikio Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos pasidalijimui ir neturi įtakos valstybių narių pareigoms pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, Tarptautinę konvenciją dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje, Tarptautinę jūrų paieškos ir gelbėjimo konvenciją, Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu ir jos Protokolą dėl neteisėto migrantų įvežimo sausuma, jūra ir oru, Konvenciją dėl pabėgėlių statuso, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją bei kitus susijusius tarptautinius dokumentus. |
| --- | --- |

(6)

Šio sprendimo įgyvendinimas neturi poveikio Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos pasidalijimui ir neturi įtakos valstybių narių pareigoms pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, Tarptautinę konvenciją dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje, Tarptautinę jūrų paieškos ir gelbėjimo konvenciją, Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu ir jos Protokolą dėl neteisėto migrantų įvežimo sausuma, jūra ir oru, Konvenciją dėl pabėgėlių statuso, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją bei kitus susijusius tarptautinius dokumentus.

| (7) | Vykdant sienų stebėjimo operaciją jūroje gali susidaryti padėtis, kai nelaimės ištiktiems asmenims gali prireikti suteikti pagalbą. |
| --- | --- |

(7)

Vykdant sienų stebėjimo operaciją jūroje gali susidaryti padėtis, kai nelaimės ištiktiems asmenims gali prireikti suteikti pagalbą.

| (8) | Pagal tarptautinę teisę kiekviena valstybė turi įpareigoti su jos vėliava plaukiojančio laivo kapitoną, kiek tai įmanoma, nesukeliant rimto pavojaus pačiam laivui, įgulai ar keleiviams, suteikti pagalbą bet kokiam asmeniui jūroje, jei iškyla jo žūties pavojus, ir vykti didžiausiu galimu greičiu gelbėti nelaimės ištiktų žmonių. Tokia pagalba turėtų būti teikiama neatsižvelgiant į asmenų, kuriems teiktina pagalba, pilietybę arba statusą ar aplinkybes, kuriomis jie surandami. |
| --- | --- |

(8)

Pagal tarptautinę teisę kiekviena valstybė turi įpareigoti su jos vėliava plaukiojančio laivo kapitoną, kiek tai įmanoma, nesukeliant rimto pavojaus pačiam laivui, įgulai ar keleiviams, suteikti pagalbą bet kokiam asmeniui jūroje, jei iškyla jo žūties pavojus, ir vykti didžiausiu galimu greičiu gelbėti nelaimės ištiktų žmonių. Tokia pagalba turėtų būti teikiama neatsižvelgiant į asmenų, kuriems teiktina pagalba, pilietybę arba statusą ar aplinkybes, kuriomis jie surandami.

| (9) | Siekiant sudaryti sąlygas geriau koordinuoti operacijose dalyvaujančių valstybių narių pastangas susidarius tokioms padėtims ir sudaryti palankesnes sąlygas tokioms operacijoms vykdyti, į šį sprendimą turėtų būti įtrauktos neprivalomos gairės. Šis sprendimas neturėtų daryti įtakos paieškos ir gelbėjimo tarnybų įsipareigojimams, įskaitant įsipareigojimą užtikrinti, kad koordinavimas ir bendradarbiavimas vyktų taip, jog išgelbėtus asmenis būtų galima pristatyti į saugią vietą. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant sudaryti sąlygas geriau koordinuoti operacijose dalyvaujančių valstybių narių pastangas susidarius tokioms padėtims ir sudaryti palankesnes sąlygas tokioms operacijoms vykdyti, į šį sprendimą turėtų būti įtrauktos neprivalomos gairės. Šis sprendimas neturėtų daryti įtakos paieškos ir gelbėjimo tarnybų įsipareigojimams, įskaitant įsipareigojimą užtikrinti, kad koordinavimas ir bendradarbiavimas vyktų taip, jog išgelbėtus asmenis būtų galima pristatyti į saugią vietą.

| (10) | Šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, būtent – žmogaus orumo užtikrinimo, kankinimo ir nežmoniško ar žeminamo elgesio arba bausmių uždraudimo, teisės į laisvę ir saugumą, negrąžinimo, nediskriminavimo ir vaiko teisių apsaugos principų. Valstybės narės turėtų taikyti šį sprendimą nepažeisdamos tų teisių ir principų. |
| --- | --- |

(10)

Šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, būtent – žmogaus orumo užtikrinimo, kankinimo ir nežmoniško ar žeminamo elgesio arba bausmių uždraudimo, teisės į laisvę ir saugumą, negrąžinimo, nediskriminavimo ir vaiko teisių apsaugos principų. Valstybės narės turėtų taikyti šį sprendimą nepažeisdamos tų teisių ir principų.

| (11) | Kadangi šio sprendimo tikslų, t. y. priimti papildomas jūros sienų stebėjimo, kurį sienos apsaugos pareigūnai vykdo koordinuojant Agentūrai, taisykles, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl jų skirtingų teisės aktų ir nevienodos praktikos, ir kadangi dėl operacijų tarptautinio pobūdžio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(11)

Kadangi šio sprendimo tikslų, t. y. priimti papildomas jūros sienų stebėjimo, kurį sienos apsaugos pareigūnai vykdo koordinuojant Agentūrai, taisykles, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl jų skirtingų teisės aktų ir nevienodos praktikos, ir kadangi dėl operacijų tarptautinio pobūdžio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti.

| (12) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po šio sprendimo priėmimo dienos Danija turi nuspręsti, ar ji įtrauks jį į savo nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

(12)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po šio sprendimo priėmimo dienos Danija turi nuspręsti, ar ji įtrauks jį į savo nacionalinę teisę.

| (13) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (3), patenkančios į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (4) dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį. |
| --- | --- |

(13)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (3), patenkančios į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB (4) dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį.

| (14) | Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (5), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su 2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimo 2008/146/EB (6) dėl to susitarimo sudarymo Europos bendrijos vardu 3 straipsniu. |
| --- | --- |

(14)

Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (5), kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su 2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimo 2008/146/EB (6) dėl to susitarimo sudarymo Europos bendrijos vardu 3 straipsniu.

| (15) | Lichtenšteino atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su 2008 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2008/261/EB (7) dėl to protokolo pasirašymo Europos bendrijos vardu 3 straipsniu. |
| --- | --- |

(15)

Lichtenšteino atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su 2008 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2008/261/EB (7) dėl to protokolo pasirašymo Europos bendrijos vardu 3 straipsniu.

| (16) | Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (8), plėtojimas. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. |
| --- | --- |

(16)

Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (8), plėtojimas. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

| (17) | Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (9), plėtojimas. Todėl Airija nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. |
| --- | --- |

(17)

Šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (9), plėtojimas. Todėl Airija nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

| (18) | Šengeno sienų kodekso komitetas, su kuriuo konsultuotasi 2009 m. spalio 19 d., savo nuomonės nepateikė, todėl Komisija, remdamasi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10) 5a straipsnio 4 dalies a punktu, turėjo pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių būtina imtis, ir tuo pat metu perduoti jį Europos Parlamentui, |
| --- | --- |

(18)

Šengeno sienų kodekso komitetas, su kuriuo konsultuotasi 2009 m. spalio 19 d., savo nuomonės nepateikė, todėl Komisija, remdamasi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (10) 5a straipsnio 4 dalies a punktu, turėjo pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių būtina imtis, ir tuo pat metu perduoti jį Europos Parlamentui,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Išorės jūrų sienų stebėjimą vykdant operatyvų bendradarbiavimą tarp valstybių narių, koordinuojamą Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (toliau – Agentūra), reglamentuoja taisyklės, išdėstytos priedo I dalyje. Tos taisyklės ir priedo II dalyje išdėstytos neprivalomos gairės įtraukiamos į kiekvienos operacijos, kurią koordinuoja Agentūra, veiklos planą.

2 straipsnis

Šis sprendimas pagal Sutartis skirtas valstybėms narėms.

Priimta Liuksemburge 2010 m. balandžio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. Á. MORATINOS

---

(1)  OL L 105, 2006 4 13, p. 1.

1

(2)  OL L 326, 2005 12 13, p. 13.

2

(3)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

3

(4)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

4

(5)  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

5

(6)  OL L 53, 2008 2 27, p. 1.

6

(7)  OL L 83, 2008 3 26, p. 3.

7

(8)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

8

(9)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

9

(10)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

10

---

PRIEDAS

I   DALIS

Agentūros koordinuojamų operacijų prie jūrų sienų taisyklės

1.   Bendrieji principai

1.1.   Priemonės, kurių imamasi vykdant stebėjimo operaciją, taikomos nepažeidžiant pagrindinių teisių ir taip, kad nekiltų pavojaus perimtų ar išgelbėtų asmenų ir dalyvaujančių padalinių saugumui.

1.2.   Joks asmuo negali būti išlaipinamas arba kitaip perduodamas šalies valdžios institucijoms pažeidžiant negrąžinimo principą, arba jeigu esama rizikos, kad asmuo iš tos šalies gali būti išsiųstas arba grąžintas į kitą šalį pažeidžiant tą principą. Nedarant poveikio 1.1 punktui, perimti arba išgelbėti asmenys tinkamai informuojami, kad jie galėtų nurodyti priežastis, dėl kurių galima manyti, jog išlaipinimas siūlomoje vietoje pažeistų negrąžinimo principą.

1.3.   Visos operacijos metu atsižvelgiama į ypatingus vaikų, prekybos žmonėmis aukų, asmenų, kuriems būtina skubi medicininė pagalba, asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, ir kitų asmenų, kurių padėtis itin pažeidžiama, poreikius.

1.4.   Valstybės narės užtikrina, kad stebėjimo operacijoje dalyvaujantys sienos apsaugos pareigūnai būtų dalyvavę mokymuose, susijusiuose su atitinkamomis žmogaus teisių ir pabėgėlių teisės nuostatomis, ir būtų susipažinę su tarptautine paieškos ir gelbėjimo tvarka.

2.   Perėmimas

2.1.   Aptikus laivą ar kitą jūrų transporto priemonę (toliau – laivas), prie jo prisiartinama, siekiant nustatyti jo tapatybę ir nacionalinę priklausomybę, ir, kol bus imtasi tolesnių priemonių, jis stebimas per saugų atstumą. Informacija apie laivą nedelsiant perduodama koordinavimo centrui, įsteigtam vykdant Agentūros koordinuojamą jūrų operaciją ir siekiant jos tikslų.

2.2.   Jeigu laivas netrukus įplauks arba jau įplaukė į operacijoje nedalyvaujančios valstybės narės gretutinę zoną ar teritorinius vandenis, informacija apie laivą perduodama koordinavimo centrui, kuris ją perduos atitinkamai valstybei narei.

2.3.   Informacija apie bet kokį laivą, kuris, kaip įtariama, vykdo neteisėtą veiklą jūroje, ir kai tai nesusiję su operacija, perduodama koordinavimo centrui, kuris ją perduos atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms).

2.4.   Priemonės, kurių imamasi vykdant laivų ar kitų jūrų transporto priemonių, kuriomis, kaip pagrįstai įtariama, gabenami asmenys, siekiantys išvengti patikrinimo sienos perėjimo punktuose, stebėjimo operacijas, gali būti šios:

| a) | prašymas pateikti informaciją ir dokumentus dėl nuosavybės, registracijos ir duomenų, susijusių su kelione, taip pat dėl laive esančių asmenų tapatybės, pilietybės ir kitų susijusių duomenų; |
| --- | --- |

a)

prašymas pateikti informaciją ir dokumentus dėl nuosavybės, registracijos ir duomenų, susijusių su kelione, taip pat dėl laive esančių asmenų tapatybės, pilietybės ir kitų susijusių duomenų;

| b) | laivo sustabdymas, įlipimas į jį ir laivo, jo krovinio bei jame esančių asmenų patikrinimas ir pastarųjų apklausa; |
| --- | --- |

b)

laivo sustabdymas, įlipimas į jį ir laivo, jo krovinio bei jame esančių asmenų patikrinimas ir pastarųjų apklausa;

| c) | laive esančių asmenų informavimas, kad jie neturi teisės kirsti sienos, ir kad laivui vadovaujantiems asmenims gali būti taikomos sankcijos už padėjimą vykdyti kelionę; |
| --- | --- |

c)

laive esančių asmenų informavimas, kad jie neturi teisės kirsti sienos, ir kad laivui vadovaujantiems asmenims gali būti taikomos sankcijos už padėjimą vykdyti kelionę;

| d) | laivo areštas ir laive esančių asmenų sulaikymas; |
| --- | --- |

d)

laivo areštas ir laive esančių asmenų sulaikymas;

| e) | įsakymas laivui pakeisti maršrutą ir palikti teritorinius vandenis ar gretutinę zoną arba neplaukti link jų (jos), palydint laivą arba plaukiant šalia jo, iki kol jis pradės plaukti tokiu maršrutu; |
| --- | --- |

e)

įsakymas laivui pakeisti maršrutą ir palikti teritorinius vandenis ar gretutinę zoną arba neplaukti link jų (jos), palydint laivą arba plaukiant šalia jo, iki kol jis pradės plaukti tokiu maršrutu;

| f) | laivo ar jame esančių asmenų nukreipimas į trečiąją šalį arba laivo ar jame esančių asmenų perdavimas trečiosios šalies valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

f)

laivo ar jame esančių asmenų nukreipimas į trečiąją šalį arba laivo ar jame esančių asmenų perdavimas trečiosios šalies valdžios institucijoms;

| g) | laivo ar jame esančių asmenų nukreipimas į priimančiąją valstybę narę arba kitą operacijoje dalyvaujančią valstybę narę. |
| --- | --- |

g)

laivo ar jame esančių asmenų nukreipimas į priimančiąją valstybę narę arba kitą operacijoje dalyvaujančią valstybę narę.

2.5.   2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi esant šioms sąlygoms:

2.5.1.   Teritoriniai vandenys ir gretutinė zona

| 2.5.1.1. | 2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi gavus priimančiosios valstybės narės leidimą ir laikantis jos nurodymų, perduotų dalyvaujančiam padaliniui per koordinavimo centrą. Tuo tikslu dalyvaujantis padalinys per koordinavimo centrą priimančiajai valstybei narei turi pranešti, ar perimto laivo kapitonas paprašė informuoti vėliavos valstybės diplomatinį agentą ar konsulinį pareigūną. |
| --- | --- |

2.5.1.1.

2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi gavus priimančiosios valstybės narės leidimą ir laikantis jos nurodymų, perduotų dalyvaujančiam padaliniui per koordinavimo centrą. Tuo tikslu dalyvaujantis padalinys per koordinavimo centrą priimančiajai valstybei narei turi pranešti, ar perimto laivo kapitonas paprašė informuoti vėliavos valstybės diplomatinį agentą ar konsulinį pareigūną.

| 2.5.1.2. | Bet kokia operatyvinė veikla operacijoje nedalyvaujančios valstybės narės teritoriniuose vandenyse arba gretutinėje zonoje vykdoma vadovaujantis pakrantės valstybės leidimu. Koordinavimo centrui pranešama apie bet kokius ryšius su pakrantės valstybe ir vėlesnius veiksmus. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

Bet kokia operatyvinė veikla operacijoje nedalyvaujančios valstybės narės teritoriniuose vandenyse arba gretutinėje zonoje vykdoma vadovaujantis pakrantės valstybės leidimu. Koordinavimo centrui pranešama apie bet kokius ryšius su pakrantės valstybe ir vėlesnius veiksmus.

2.5.2.   Atviroji jūra už gretutinės zonos ribų

| 2.5.2.1. | Jei laivas plaukioja su operacijoje dalyvaujančios valstybės narės vėliava arba pažymėtas jos nacionalinės priklausomybės registracijos žyma, 2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi gavus vėliavos valstybės leidimą. Koordinavimo centre tai valstybei narei atstovaujantis nacionalinis pareigūnas turi teisę suteikti arba perduoti tokį leidimą. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

Jei laivas plaukioja su operacijoje dalyvaujančios valstybės narės vėliava arba pažymėtas jos nacionalinės priklausomybės registracijos žyma, 2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi gavus vėliavos valstybės leidimą. Koordinavimo centre tai valstybei narei atstovaujantis nacionalinis pareigūnas turi teisę suteikti arba perduoti tokį leidimą.

| 2.5.2.2. | Jei laivas plaukioja su operacijoje nedalyvaujančios valstybės narės arba trečiosios šalies vėliava arba yra pažymėtas jos nacionalinės priklausomybės registracijos žyma, atitinkamais kanalais vėliavos valstybės turėtų būti paprašoma patvirtinti registraciją ir, jei nacionalinė priklausomybė patvirtinama, pagal Palermo protokolą dėl migrantų kontrabandos prašoma vėliavos valstybės leidimo imtis 2.4 punkte nurodytų priemonių.
  Koordinavimo centrui pranešama apie visus pasikeitimus pranešimais su vėliavos valstybe. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

Jei laivas plaukioja su operacijoje nedalyvaujančios valstybės narės arba trečiosios šalies vėliava arba yra pažymėtas jos nacionalinės priklausomybės registracijos žyma, atitinkamais kanalais vėliavos valstybės turėtų būti paprašoma patvirtinti registraciją ir, jei nacionalinė priklausomybė patvirtinama, pagal Palermo protokolą dėl migrantų kontrabandos prašoma vėliavos valstybės leidimo imtis 2.4 punkte nurodytų priemonių.

Koordinavimo centrui pranešama apie visus pasikeitimus pranešimais su vėliavos valstybe.

| 2.5.2.3. | Jei yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad nors laivas plaukioja su užsienio vėliava arba atsisako rodyti savo vėliavą, iš tikrųjų jo nacionalinė priklausomybė yra tokia pati kaip ir dalyvaujančio padalinio, dalyvaujantis padalinys patikrina laivo teisę plaukti su jo valstybės vėliava. Šiuo tikslu į įtariamą laivą jis gali pasiųsti pareigūno vadovaujamą valtį. Jei patikrinus dokumentus toks įtarimas išlieka, tęsiamas laivo tikrinimas, kuris turi būti atliekamas imantis visų būtinų atsargumo priemonių. Atitinkamais kanalais susisiekiama su šalimi, tariamai su kurios vėliava plaukioja laivas. |
| --- | --- |

2.5.2.3.

Jei yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad nors laivas plaukioja su užsienio vėliava arba atsisako rodyti savo vėliavą, iš tikrųjų jo nacionalinė priklausomybė yra tokia pati kaip ir dalyvaujančio padalinio, dalyvaujantis padalinys patikrina laivo teisę plaukti su jo valstybės vėliava. Šiuo tikslu į įtariamą laivą jis gali pasiųsti pareigūno vadovaujamą valtį. Jei patikrinus dokumentus toks įtarimas išlieka, tęsiamas laivo tikrinimas, kuris turi būti atliekamas imantis visų būtinų atsargumo priemonių. Atitinkamais kanalais susisiekiama su šalimi, tariamai su kurios vėliava plaukioja laivas.

| 2.5.2.4. | Jei yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad nors laivas plaukioja su užsienio vėliava arba atsisako rodyti savo vėliavą, iš tikrųjų jo nacionalinė priklausomybė yra tokia pati, kaip ir kitos operacijoje dalyvaujančios valstybės narės, laivo teisė plaukti su valstybės narės vėliava patikrinama gavus tos valstybės narės leidimą. Koordinavimo centre tai valstybei narei atstovaujantis nacionalinis pareigūnas turi teisę suteikti arba perduoti tokį leidimą.
  Jeigu pirmiau nurodytais atvejais paaiškėja, kad įtarimai dėl laivo nacionalinės priklausomybės pagrįsti, 2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi laikantis 2.5.2.1 punkte nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

2.5.2.4.

Jei yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad nors laivas plaukioja su užsienio vėliava arba atsisako rodyti savo vėliavą, iš tikrųjų jo nacionalinė priklausomybė yra tokia pati, kaip ir kitos operacijoje dalyvaujančios valstybės narės, laivo teisė plaukti su valstybės narės vėliava patikrinama gavus tos valstybės narės leidimą. Koordinavimo centre tai valstybei narei atstovaujantis nacionalinis pareigūnas turi teisę suteikti arba perduoti tokį leidimą.

Jeigu pirmiau nurodytais atvejais paaiškėja, kad įtarimai dėl laivo nacionalinės priklausomybės pagrįsti, 2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi laikantis 2.5.2.1 punkte nustatytų sąlygų.

| 2.5.2.5. | Jei yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad laivas neturi nacionalinės priklausomybės arba gali būti prilygintas nacionalinės priklausomybės neturinčiam laivui, dalyvaujantis padalinys patikrina laivo teisę plaukioti su atitinkama vėliava. Šiuo tikslu į įtariamą laivą jis gali pasiųsti pareigūno vadovaujamą valtį. Jei patikrinus dokumentus toks įtarimas išlieka, tęsiamas laivo tikrinimas, kuris atliekamas imantis visų būtinų atsargumo priemonių.
  2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi, jei paaiškėja, kad įtarimai, jog laivas neturi nacionalinės priklausomybės, pagrįsti, ir jei yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad laivas neteisėtai gabena migrantus jūra, kaip apibrėžta Protokole dėl neteisėto migrantų įvežimo sausuma, jūra ir oru, kuriuo papildoma Jungtinių Tautų konvencija prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą.
  Laivas neturi nacionalinės priklausomybės arba gali būti prilygintas nacionalinės priklausomybės neturinčiam laivui, kai nė viena valstybė nėra suteikusi jam teisės plaukioti su jos vėliava arba kai jis plaukioja su dviejų ar daugiau valstybių vėliavomis, kurias naudoja, kaip jam patogu. |
| --- | --- |

2.5.2.5.

Jei yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad laivas neturi nacionalinės priklausomybės arba gali būti prilygintas nacionalinės priklausomybės neturinčiam laivui, dalyvaujantis padalinys patikrina laivo teisę plaukioti su atitinkama vėliava. Šiuo tikslu į įtariamą laivą jis gali pasiųsti pareigūno vadovaujamą valtį. Jei patikrinus dokumentus toks įtarimas išlieka, tęsiamas laivo tikrinimas, kuris atliekamas imantis visų būtinų atsargumo priemonių.

2.4 punkte nurodytų priemonių imamasi, jei paaiškėja, kad įtarimai, jog laivas neturi nacionalinės priklausomybės, pagrįsti, ir jei yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad laivas neteisėtai gabena migrantus jūra, kaip apibrėžta Protokole dėl neteisėto migrantų įvežimo sausuma, jūra ir oru, kuriuo papildoma Jungtinių Tautų konvencija prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą.

Laivas neturi nacionalinės priklausomybės arba gali būti prilygintas nacionalinės priklausomybės neturinčiam laivui, kai nė viena valstybė nėra suteikusi jam teisės plaukioti su jos vėliava arba kai jis plaukioja su dviejų ar daugiau valstybių vėliavomis, kurias naudoja, kaip jam patogu.

| 2.5.2.6. | Laukiant vėliavos valstybės leidimo arba jo negavus, laivas stebimas per saugų atstumą. Be aiškaus vėliavos valstybės leidimo nesiimama jokių kitų priemonių, išskyrus tas, kurios būtinos esant neišvengiamam pavojui asmenų gyvybei, kaip nustatyta II dalies 1 skirsnyje, arba kurios numatytos dvišaliuose ar daugiašaliuose susitarimuose, arba tuo atveju, jeigu laivas įplaukia į gretutinę zoną. |
| --- | --- |

2.5.2.6.

Laukiant vėliavos valstybės leidimo arba jo negavus, laivas stebimas per saugų atstumą. Be aiškaus vėliavos valstybės leidimo nesiimama jokių kitų priemonių, išskyrus tas, kurios būtinos esant neišvengiamam pavojui asmenų gyvybei, kaip nustatyta II dalies 1 skirsnyje, arba kurios numatytos dvišaliuose ar daugiašaliuose susitarimuose, arba tuo atveju, jeigu laivas įplaukia į gretutinę zoną.

II   DALIS

Gairės, taikytinos paieškos bei gelbėjimo atvejais ir išlaipinimo, vykdant Agentūros koordinuojamas operacijas prie jūrų sienų, atveju

1.   Paieškos ir gelbėjimo atvejai

1.1.   Prievolę suteikti pagalbą nelaimės ištiktiems asmenims jūroje valstybės narės vykdo laikydamosi galiojančių tarptautinių konvencijų nuostatų, taikomų paieškos ir gelbėjimo atvejais, ir reikalavimų, susijusių su pagrindinių teisių laikymusi. Dalyvaujantys padaliniai teikia pagalbą bet kokiam jūroje nelaimės ištiktam laivui ar asmeniui. Jie pagalbą suteikia neatsižvelgdami į tokio asmens pilietybę arba statusą ar aplinkybes, kuriomis tas asmuo surandamas.

1.2.   Jei pasienio stebėjimo operacijos metu kyla abejonių arba baiminamasi dėl laivo ar jame esančių asmenų saugumo, dalyvaujantis padalinys nedelsdamas visą turimą informaciją turėtų perduoti gelbėjimo koordinavimo centrui, atsakingam už paieškos ir gelbėjimo rajoną, kuriame susidarė tokia padėtis.

Jei už paieškos ir gelbėjimo rajoną atsakingas trečiosios šalies gelbėjimo koordinavimo centras neatsako į dalyvaujančio padalinio perduotą pranešimą, pastarasis turėtų susisiekti su priimančiosios valstybės narės gelbėjimo koordinavimo centru.

Laukdami gelbėjimo koordinavimo centro nurodymų, dalyvaujantys padaliniai turėtų imtis visų tinkamų priemonių atitinkamų asmenų saugumui užtikrinti.

1.3.   Dalyvaujantys padaliniai turėtų atsižvelgti į visus susijusius elementus ir perduoti savo vertinimą atsakingam gelbėjimo koordinavimo centrui, visų pirma nurodydami:

| a) | ar paprašyta pagalbos; |
| --- | --- |

a)

ar paprašyta pagalbos;

| b) | ar laivas tinkamas plaukioti ir kokia tikimybė, kad jis nepasieks galutinės paskirties vietos; |
| --- | --- |

b)

ar laivas tinkamas plaukioti ir kokia tikimybė, kad jis nepasieks galutinės paskirties vietos;

| c) | koks keleivių skaičius pagal laivo rūšį (perkrova); |
| --- | --- |

c)

koks keleivių skaičius pagal laivo rūšį (perkrova);

| d) | ar turima krantui pasiekti būtinų išteklių (degalų, vandens, maisto, kt.); |
| --- | --- |

d)

ar turima krantui pasiekti būtinų išteklių (degalų, vandens, maisto, kt.);

| e) | ar laive yra kvalifikuota įgula ir kapitonas; |
| --- | --- |

e)

ar laive yra kvalifikuota įgula ir kapitonas;

| f) | ar yra saugos, navigacijos bei ryšių įranga; |
| --- | --- |

f)

ar yra saugos, navigacijos bei ryšių įranga;

| g) | ar yra keleivių, kuriems būtina skubi medicininė pagalba; |
| --- | --- |

g)

ar yra keleivių, kuriems būtina skubi medicininė pagalba;

| h) | ar yra mirusių keleivių; |
| --- | --- |

h)

ar yra mirusių keleivių;

| i) | ar yra nėščiųjų arba vaikų; |
| --- | --- |

i)

ar yra nėščiųjų arba vaikų;

| j) | kokios yra oro sąlygos ir jūros būklė. |
| --- | --- |

j)

kokios yra oro sąlygos ir jūros būklė.

1.4.   Įvertinimas, ar susidarė ekstremalioji situacija, neturėtų būti grindžiamas ar sąlygojamas vien tuo, ar tikrai paprašyta pagalbos.

Tais atvejais, kai laive esantys asmenys atsisako priimti pagalbą, nors konstatuojama, kad laivas pateko į ekstremaliąją situaciją, dalyvaujantis padalinys turėtų informuoti gelbėjimo koordinavimo centrą ir toliau vykdyti savo pareigą pasirūpinti, imantis visų būtinų priemonių atitinkamų asmenų saugumui užtikrinti ir vengiant bet kokių veiksmų, kurie galėtų pabloginti situaciją arba padidinti asmenų sužalojimo ar mirties riziką.

1.5.   Operacijos koordinavimo centrui turėtų būti nedelsiant pranešama apie visus ryšius su gelbėjimo koordinavimo centru ir veiksmus, kurių ėmėsi dalyvaujantis padalinys.

1.6.   Jei laivas negali ar nebegali būti laikomas patekusiu į ekstremaliąją situaciją arba jei paieškos ir gelbėjimo operacija yra užbaigta, dalyvaujantis padalinys, pasikonsultavęs su operacijos koordinavimo centru, turėtų toliau tęsti operaciją pagal I dalies nuostatas.

2.   Išlaipinimas

2.1.   Veiksmų plane turėtų būti aiškiai išdėstyta perimtų ar išgelbėtų asmenų išlaipinimo tvarka, atitinkanti tarptautinę teisę ir visus taikytinus dvišalius susitarimus. Veiksmų plane nenustatomos prievolės operacijoje nedalyvaujančioms valstybėms narėms.

Nedarant poveikio gelbėjimo koordinavimo centro atsakomybei ir išskyrus atvejus, kai veiksmų plane numatyta kitaip, pirmenybė turėtų būti teikiama išlaipinimui trečiojoje šalyje, iš kurios laivas su atitinkamais asmenimis išplaukė arba per kurios teritorinius vandenis arba per kurios paieškos ir gelbėjimo veiksmų rajoną tas laivas plaukė; jeigu tai neįmanoma, pirmenybė turėtų būti teikiama išlaipinimui priimančiojoje valstybėje narėje, išskyrus atvejus, jei būtina veikti kitaip siekiant užtikrinti tų asmenų saugumą.

2.2.   Koordinavimo centrui turėtų būti pranešama apie asmenis, nurodytus I dalies 1.2 punkte, ir jis tą informaciją turėtų perduoti priimančiosios valstybės narės kompetentingoms valdžios institucijoms. Remiantis ta informacija veiksmų plane reikėtų nustatyti, kokių tolesnių priemonių būtų galima imtis.

---

REKOMENDACIJOS

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/27

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2010 m. balandžio 28 d.

dėl mokslinių tyrimų bendro programavimo iniciatyvos „Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita“

(2010/253/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 181 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Žemės ūkio ir miškų ūkio sektoriai tiesiogiai priklauso nuo klimato sąlygų, todėl klimato kaitos poveikis jiems labai didelis; su Sąjungos žemės ūkiu siejama 14 % visuotinio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. |
| --- | --- |

(1)

Žemės ūkio ir miškų ūkio sektoriai tiesiogiai priklauso nuo klimato sąlygų, todėl klimato kaitos poveikis jiems labai didelis; su Sąjungos žemės ūkiu siejama 14 % visuotinio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio.

| (2) | Dėl klimato kaitos viena iš didžiausių žemės ūkio problemų tampa būtinybė užtikrinti, kad maisto produktų pakaktų viso pasaulio gyventojams – tikėtina, kad iki 2050 m. jų bus 9 mlrd. |
| --- | --- |

(2)

Dėl klimato kaitos viena iš didžiausių žemės ūkio problemų tampa būtinybė užtikrinti, kad maisto produktų pakaktų viso pasaulio gyventojams – tikėtina, kad iki 2050 m. jų bus 9 mlrd.

| (3) | Tikėtina, kad visuotinė maisto produktų paklausa iki 2030 m. bus išaugusi 50 %, o iki 2050 m. – dvigubai; manoma, kad per tą patį laiką sparčiai didės ir ne maistui skirtos biomasės paklausa. |
| --- | --- |

(3)

Tikėtina, kad visuotinė maisto produktų paklausa iki 2030 m. bus išaugusi 50 %, o iki 2050 m. – dvigubai; manoma, kad per tą patį laiką sparčiai didės ir ne maistui skirtos biomasės paklausa.

| (4) | Žemės ūkio ir miškų ūkio sektoriuose sparčiai didėja ne maistui skirtos biomasės paklausa – tai lemia kituose sektoriuose taikomos klimato kaitos mažinimo priemonės ir būtinybė pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

(4)

Žemės ūkio ir miškų ūkio sektoriuose sparčiai didėja ne maistui skirtos biomasės paklausa – tai lemia kituose sektoriuose taikomos klimato kaitos mažinimo priemonės ir būtinybė pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos.

| (5) | Kai kurių pagrindinių maisto produktų visuotinių atsargų sumažėjo, taigi didžiausi maisto produktų kainų šuoliai, tokie kaip 2008 m., gali padažnėti, nebent pavyktų išlaikyti pasiūlos atitiktį didėjančiai paklausai. |
| --- | --- |

(5)

Kai kurių pagrindinių maisto produktų visuotinių atsargų sumažėjo, taigi didžiausi maisto produktų kainų šuoliai, tokie kaip 2008 m., gali padažnėti, nebent pavyktų išlaikyti pasiūlos atitiktį didėjančiai paklausai.

| (6) | Klimato kaita gali paveikti pasėlių derlių, gyvulininkystės valdymą ir gamybos vietų pasirinkimą, taip pat turėti reikšmingos įtakos ūkių pajamoms, žemės naudojimui ir kaimo ekonomikai tam tikrose Sąjungos dalyse. |
| --- | --- |

(6)

Klimato kaita gali paveikti pasėlių derlių, gyvulininkystės valdymą ir gamybos vietų pasirinkimą, taip pat turėti reikšmingos įtakos ūkių pajamoms, žemės naudojimui ir kaimo ekonomikai tam tikrose Sąjungos dalyse.

| (7) | Atogrąžų ir prieatogražių šalių, ypač Afrikos į pietus nuo Sacharos, žemės ūkio sektorius yra itin pažeidžiamas klimato kaitos, todėl kiekviena didelė maisto krizė tuose regionuose paveiktų ir Europą. |
| --- | --- |

(7)

Atogrąžų ir prieatogražių šalių, ypač Afrikos į pietus nuo Sacharos, žemės ūkio sektorius yra itin pažeidžiamas klimato kaitos, todėl kiekviena didelė maisto krizė tuose regionuose paveiktų ir Europą.

| (8) | Kad dėl minėtų veiksnių nebūtų padaryta negrįžtama žala ir besikeičiančiomis klimato sąlygomis būtų užtikrintas tvarus maisto produktų tiekimas, būtina imtis suderintų veiksmų. |
| --- | --- |

(8)

Kad dėl minėtų veiksnių nebūtų padaryta negrįžtama žala ir besikeičiančiomis klimato sąlygomis būtų užtikrintas tvarus maisto produktų tiekimas, būtina imtis suderintų veiksmų.

| (9) | Ši bendro programavimo iniciatyva svarbi ir bendros žemės ūkio politikos plėtotei. |
| --- | --- |

(9)

Ši bendro programavimo iniciatyva svarbi ir bendros žemės ūkio politikos plėtotei.

| (10) | 2009 m. gruodžio 3 d. posėdyje Konkurencingumo taryba pripažino, kad srityje, kuri aptariama dokumente „Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita“, bendras programavimas dabartinėms suskaidytoms valstybių narių pastangoms mokslinių tyrimų srityje suteiktų reikšmingos pridėtinės vertės. Todėl ji priėmė išvadas, kuriose pripažino šios srities bendro programavimo iniciatyvos būtinybę ir paragino Komisiją prisidėti prie tos iniciatyvos rengimo. Be to, Taryba dar kartą patvirtino, kad bendrą programavimą vykdo valstybės narės, o Komisija atlieka tik padėjėjo vaidmenį. |
| --- | --- |

(10)

2009 m. gruodžio 3 d. posėdyje Konkurencingumo taryba pripažino, kad srityje, kuri aptariama dokumente „Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita“, bendras programavimas dabartinėms suskaidytoms valstybių narių pastangoms mokslinių tyrimų srityje suteiktų reikšmingos pridėtinės vertės. Todėl ji priėmė išvadas, kuriose pripažino šios srities bendro programavimo iniciatyvos būtinybę ir paragino Komisiją prisidėti prie tos iniciatyvos rengimo. Be to, Taryba dar kartą patvirtino, kad bendrą programavimą vykdo valstybės narės, o Komisija atlieka tik padėjėjo vaidmenį.

| (11) | Žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir klimato kaitos srities mokslinių tyrimų bendras programavimas paskatintų telkti įgūdžius, žinias ir išteklius, o tai padėtų siekti pažangos atliekant mokslinius tyrimus, skirtus aprūpinimo maistu problemai spręsti ir pavojui, kurį lemia klimato kaita, visuotinis gyventojų skaičiaus didėjimas, taip pat maisto ir ne maisto produktų paklausa, mažinti. |
| --- | --- |

(11)

Žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir klimato kaitos srities mokslinių tyrimų bendras programavimas paskatintų telkti įgūdžius, žinias ir išteklius, o tai padėtų siekti pažangos atliekant mokslinius tyrimus, skirtus aprūpinimo maistu problemai spręsti ir pavojui, kurį lemia klimato kaita, visuotinis gyventojų skaičiaus didėjimas, taip pat maisto ir ne maisto produktų paklausa, mažinti.

| (12) | Kad pasiektų šioje rekomendacijoje nustatytus tikslus, valstybės narės turėtų bendradarbiaudamos su Komisija išnagrinėti galimas Komisijos iniciatyvas, kurios padėtų valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę. Be to, valstybės narės turėtų bendradarbiaudamos su Nuolatiniu žemės ūkio mokslinių tyrimų komitetu siekti užtikrinti, kad bendro programavimo veikla būtų derinama su platesnio masto žemės ūkio mokslinių tyrimų darbotvarke. |
| --- | --- |

(12)

Kad pasiektų šioje rekomendacijoje nustatytus tikslus, valstybės narės turėtų bendradarbiaudamos su Komisija išnagrinėti galimas Komisijos iniciatyvas, kurios padėtų valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę. Be to, valstybės narės turėtų bendradarbiaudamos su Nuolatiniu žemės ūkio mokslinių tyrimų komitetu siekti užtikrinti, kad bendro programavimo veikla būtų derinama su platesnio masto žemės ūkio mokslinių tyrimų darbotvarke.

| (13) | Kad Komisija galėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir Tarybai, valstybės narės Komisijai turėtų reguliariai teikti pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas, |
| --- | --- |

(13)

Kad Komisija galėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir Tarybai, valstybės narės Komisijai turėtų reguliariai teikti pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

| 1. | Valstybės narės skatinamos parengti bendrą viziją, kaip bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje ir šios srities koordinavimas Sąjungos lygmeniu gali padėti spręsti aprūpinimo maistu problemą ir mažinti pavojų, kurį lemia klimato kaita, visuotinis gyventojų skaičiaus didėjimas, taip pat maisto ir ne maisto produktų paklausa. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės skatinamos parengti bendrą viziją, kaip bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje ir šios srities koordinavimas Sąjungos lygmeniu gali padėti spręsti aprūpinimo maistu problemą ir mažinti pavojų, kurį lemia klimato kaita, visuotinis gyventojų skaičiaus didėjimas, taip pat maisto ir ne maisto produktų paklausa.

| 2. | Valstybės narės skatinamos parengti bendrą strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, kurioje būtų nustatyti vidutinės trukmės ir ilgalaikiai mokslinių tyrimų, skirtų aprūpinimo maistu problemai spręsti taikant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos poveikio mažinimo žemės ūkio srityje priemones, poreikiai ir tikslai. Į strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę turėtų būti įtrauktas įgyvendinimo planas, kuriame būtų nustatyti prioritetai bei terminai ir nurodyti konkretūs veiksmai, priemonės ir ištekliai, būtini strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkei įgyvendinti. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės skatinamos parengti bendrą strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, kurioje būtų nustatyti vidutinės trukmės ir ilgalaikiai mokslinių tyrimų, skirtų aprūpinimo maistu problemai spręsti taikant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos poveikio mažinimo žemės ūkio srityje priemones, poreikiai ir tikslai. Į strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę turėtų būti įtrauktas įgyvendinimo planas, kuriame būtų nustatyti prioritetai bei terminai ir nurodyti konkretūs veiksmai, priemonės ir ištekliai, būtini strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkei įgyvendinti.

| 3. | Valstybės narės skatinamos imtis toliau išvardytų veiksmų, kurie būtų strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės ir įgyvendinimo plano dalis:






  a) | rinkti informaciją apie susijusias nacionalines programas ir mokslinių tyrimų veiklą ir dalytis tokia informacija; |
| --- | --- | --- |

3.

Valstybės narės skatinamos imtis toliau išvardytų veiksmų, kurie būtų strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės ir įgyvendinimo plano dalis:

a)

rinkti informaciją apie susijusias nacionalines programas ir mokslinių tyrimų veiklą ir dalytis tokia informacija;

| b) | stiprinti bendro prognozavimo patirtį ir technologijų vertinimo gebėjimus, siekiant užtikrinti, kad kylantys nauji pavojai būtų nuolat stebimi ir kad apie juos būtų reguliariai pranešama; |
| --- | --- |

b)

stiprinti bendro prognozavimo patirtį ir technologijų vertinimo gebėjimus, siekiant užtikrinti, kad kylantys nauji pavojai būtų nuolat stebimi ir kad apie juos būtų reguliariai pranešama;

| c) | dalytis informacija, ištekliais, gerąja patirtimi, metodika ir gairėmis; |
| --- | --- |

c)

dalytis informacija, ištekliais, gerąja patirtimi, metodika ir gairėmis;

| d) | nustatyti sritis ar mokslinių tyrimų veiklą, kurias koordinuoti, kurioms skelbti bendrus konkursus ar telkti išteklius būtų naudinga; |
| --- | --- |

d)

nustatyti sritis ar mokslinių tyrimų veiklą, kurias koordinuoti, kurioms skelbti bendrus konkursus ar telkti išteklius būtų naudinga;

| e) | nustatyti d punkte minėtų sričių bendrai atliekamų mokslinių tyrimų tvarką; |
| --- | --- |

e)

nustatyti d punkte minėtų sričių bendrai atliekamų mokslinių tyrimų tvarką;

| f) | prireikus dalytis esama mokslinių tyrimų infrastruktūra ar kurti naują infrastruktūrą; |
| --- | --- |

f)

prireikus dalytis esama mokslinių tyrimų infrastruktūra ar kurti naują infrastruktūrą;

| g) | eksportuoti ir skleisti žinias, inovacijas ir tarpdisciplininę metodiką į kitas Europos dalis ir visą pasaulį, taip pat užtikrinti, kad mokslinių tyrimų rezultatai būtų veiksmingai taikomi, ir taip padidinti Europos konkurencingumą ir sustiprinti politikos formavimo sritį; |
| --- | --- |

g)

eksportuoti ir skleisti žinias, inovacijas ir tarpdisciplininę metodiką į kitas Europos dalis ir visą pasaulį, taip pat užtikrinti, kad mokslinių tyrimų rezultatai būtų veiksmingai taikomi, ir taip padidinti Europos konkurencingumą ir sustiprinti politikos formavimo sritį;

| h) | skatinti glaudesnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir siekti, kad įvairiuose verslo sektoriuose būtų taikomas atvirojo inovacijų kūrimo ir naudojimo modelis; |
| --- | --- |

h)

skatinti glaudesnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir siekti, kad įvairiuose verslo sektoriuose būtų taikomas atvirojo inovacijų kūrimo ir naudojimo modelis;

| i) | nustatant susijusių programų tikslus atsižvelgti į kintančius vartotojų ir Sąjungos žemės ūkio maisto produktų pramonės poreikius. |
| --- | --- |

i)

nustatant susijusių programų tikslus atsižvelgti į kintančius vartotojų ir Sąjungos žemės ūkio maisto produktų pramonės poreikius.

| 4. | Valstybės narės skatinamos sukurti bendrą žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir klimato kaitos srities valdymo struktūrą, kuri padėtų nustatyti bendras bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas, taisykles bei procedūras ir stebėti, kaip įgyvendinama strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė. |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės skatinamos sukurti bendrą žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir klimato kaitos srities valdymo struktūrą, kuri padėtų nustatyti bendras bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas, taisykles bei procedūras ir stebėti, kaip įgyvendinama strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė.

| 5. | Valstybės narės skatinamos bendrai įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, vykdant nacionalines mokslinių tyrimų programas ar kitų rūšių nacionalinę mokslinių tyrimų veiklą. |
| --- | --- |

5.

Valstybės narės skatinamos bendrai įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, vykdant nacionalines mokslinių tyrimų programas ar kitų rūšių nacionalinę mokslinių tyrimų veiklą.

| 6. | Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti galimas Komisijos iniciatyvas, kurios padėtų valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, ir koordinuoti pagal bendras programas ir pagal kitas aptariamosios srities Sąjungos iniciatyvas vykdomą veiklą. |
| --- | --- |

6.

Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti galimas Komisijos iniciatyvas, kurios padėtų valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, ir koordinuoti pagal bendras programas ir pagal kitas aptariamosios srities Sąjungos iniciatyvas vykdomą veiklą.

| 7. | Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti būdus, kaip ūkininkų bendruomenę ir kitus suinteresuotuosius subjektus galima įtraukti į veiklą, kurioje būtų taikomi gauti rezultatai, ir apsvarstyti, kaip geriausia integruoti bendro programavimo iniciatyvą į bendros žemės ūkio politikos plėtotę. |
| --- | --- |

7.

Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti būdus, kaip ūkininkų bendruomenę ir kitus suinteresuotuosius subjektus galima įtraukti į veiklą, kurioje būtų taikomi gauti rezultatai, ir apsvarstyti, kaip geriausia integruoti bendro programavimo iniciatyvą į bendros žemės ūkio politikos plėtotę.

| 8. | Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija naudoti visas reikalingas inovacijų politikos priemones, kad paspartintų mokslinių tyrimų rezultatų taikymą kuriant produktus ir teikiant paslaugas, o ypač kad padidintų visų formų inovacijų prieinamumą mažoms ir vidutinėms įmonėms, taip pat ūkininkams. |
| --- | --- |

8.

Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija naudoti visas reikalingas inovacijų politikos priemones, kad paspartintų mokslinių tyrimų rezultatų taikymą kuriant produktus ir teikiant paslaugas, o ypač kad padidintų visų formų inovacijų prieinamumą mažoms ir vidutinėms įmonėms, taip pat ūkininkams.

| 9. | Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti galimus tarptautinio konsultavimosi ir bendradarbiavimo šioje srityje su atitinkamomis įstaigomis ar grupėmis būdus. |
| --- | --- |

9.

Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Komisija nagrinėti galimus tarptautinio konsultavimosi ir bendradarbiavimo šioje srityje su atitinkamomis įstaigomis ar grupėmis būdus.

| 10. | Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Nuolatiniu žemės ūkio mokslinių tyrimų komitetu siekti užtikrinti, kad bendro programavimo veikla būtų derinama su platesnio masto žemės ūkio mokslinių tyrimų darbotvarke. |
| --- | --- |

10.

Valstybės narės skatinamos bendradarbiaujant su Nuolatiniu žemės ūkio mokslinių tyrimų komitetu siekti užtikrinti, kad bendro programavimo veikla būtų derinama su platesnio masto žemės ūkio mokslinių tyrimų darbotvarke.

| 11. | Valstybės narės skatinamos reguliariai teikti Komisijai pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas. |
| --- | --- |

11.

Valstybės narės skatinamos reguliariai teikti Komisijai pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas.

Priimta Briuselyje 2010 m. balandžio 28 d.

Komisijos vardu

Máire GEOGHEGAN-QUINN

Komisijos narė

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/30

---

ES IR UKRAINOS BENDRADARBIAVIMO TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1/2009

2009 m. lapkričio 23 d.

dėl jungtinio komiteto įsteigimo

(2010/254/EB)

ES IR UKRAINOS BENDRADARBIAVIMO TARYBA,

atsižvelgdama į Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, nustatantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Ukrainos partnerystę (toliau – Susitarimas), ypač į jo 88 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo 88 straipsnyje numatyta Bendradarbiavimo tarybai suteikti įgaliojimus įsteigti bet kokį kitą specialų komitetą ar organą, kuris jai padėtų atlikti jos funkcijas, ir nustatyti tokių komitetų ar organų sudėtį ir funkcijas bei jų veiklos vykdymo tvarką. |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo 88 straipsnyje numatyta Bendradarbiavimo tarybai suteikti įgaliojimus įsteigti bet kokį kitą specialų komitetą ar organą, kuris jai padėtų atlikti jos funkcijas, ir nustatyti tokių komitetų ar organų sudėtį ir funkcijas bei jų veiklos vykdymo tvarką.

| (2) | Susitarimo Šalys šiuo metu derasi dėl asociacijos susitarimo, įskaitant dėl tvirtos ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos. |
| --- | --- |

(2)

Susitarimo Šalys šiuo metu derasi dėl asociacijos susitarimo, įskaitant dėl tvirtos ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos.

| (3) | Susitarimo Šalys susitarė dėl ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkės teksto. |
| --- | --- |

(3)

Susitarimo Šalys susitarė dėl ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkės teksto.

| (4) | Reikia, kad komitetas apžvelgtų pažangą, padarytą įgyvendinant asociacijos darbotvarkę, taip pat būsimus prioritetus ir bet kokius reikalingus pakeitimus. Šis jungtinis komitetas veiks vyresniųjų pareigūnų lygiu, |
| --- | --- |

(4)

Reikia, kad komitetas apžvelgtų pažangą, padarytą įgyvendinant asociacijos darbotvarkę, taip pat būsimus prioritetus ir bet kokius reikalingus pakeitimus. Šis jungtinis komitetas veiks vyresniųjų pareigūnų lygiu,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Bendradarbiavimo taryba įsteigia jungtinį komitetą vyresniųjų pareigūnų lygiu. Jungtinis komitetas apžvelgia pažangą, padarytą įgyvendinant asociacijos darbotvarkę, taip pat būsimus prioritetus ir bet kokius reikalingus jos pakeitimus.

Jungtinio komiteto susitikimai vyksta reguliariai, bent kartą per metus.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 23 d.

Bendradarbiavimo tarybos vardu

ES delegacijos vadovas

C. BILDT

Ukrainos delegacijos vadovė

Y. TYMOSHENKO

---

| 4.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/31

---

ES IR UKRAINOS BENDRADARBIAVIMO TARYBOS REKOMENDACIJA Nr. 1/2009

2009 m. lapkričio 23 d.

dėl ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkės įgyvendinimo

(2010/255/EB)

ES IR UKRAINOS BENDRADARBIAVIMO TARYBA,

atsižvelgdama į Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, nustatantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Ukrainos partnerystę (toliau – Susitarimas), ypač į jo 85 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Susitarimo 85 straipsnyje numatyta Bendradarbiavimo tarybai suteikti įgaliojimus abiejų Šalių sutarimu teikti atitinkamas rekomendacijas. |
| --- | --- |

(1)

Susitarimo 85 straipsnyje numatyta Bendradarbiavimo tarybai suteikti įgaliojimus abiejų Šalių sutarimu teikti atitinkamas rekomendacijas.

| (2) | Kaip apibrėžta Susitarimo 102 straipsnyje, Šalys imasi visų bendrųjų ar specialiųjų priemonių, siekdamos įvykdyti Susitarime nustatytus įsipareigojimus, ir užtikrina, kad būtų pasiekti jame nustatyti tikslai. |
| --- | --- |

(2)

Kaip apibrėžta Susitarimo 102 straipsnyje, Šalys imasi visų bendrųjų ar specialiųjų priemonių, siekdamos įvykdyti Susitarime nustatytus įsipareigojimus, ir užtikrina, kad būtų pasiekti jame nustatyti tikslai.

| (3) | Susitarimo Šalys šiuo metu derasi dėl asociacijos susitarimo, įskaitant dėl tvirtos ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos. |
| --- | --- |

(3)

Susitarimo Šalys šiuo metu derasi dėl asociacijos susitarimo, įskaitant dėl tvirtos ir visapusiškos laisvosios prekybos zonos.

| (4) | Susitarimo Šalys susitarė dėl ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkės teksto. |
| --- | --- |

(4)

Susitarimo Šalys susitarė dėl ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkės teksto.

| (5) | ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkė pakeis dabartinį ES ir Ukrainos veiksmų planą ir padės pasirengti būsimam ES ir Ukrainos asociacijos susitarimui bei sudarys palankesnes sąlygas jo greitam įsigaliojimui, parengiant konkrečias priemones, kurios apims tokiam pasirengimui ir įgyvendinimui skirtas praktines gaires, ir susitariant dėl jų. |
| --- | --- |

(5)

ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkė pakeis dabartinį ES ir Ukrainos veiksmų planą ir padės pasirengti būsimam ES ir Ukrainos asociacijos susitarimui bei sudarys palankesnes sąlygas jo greitam įsigaliojimui, parengiant konkrečias priemones, kurios apims tokiam pasirengimui ir įgyvendinimui skirtas praktines gaires, ir susitariant dėl jų.

| (6) | Asociacijos darbotvarke siekiama dviejų tikslų: nustatyti konkrečias priemones rengiantis asociacijos susitarimui ir pateikti platesnę programą siekiant politinės asociacijos ir didesnės Ukrainos ekonominės integracijos santykiuose su Europos Sąjunga bendro tikslo. |
| --- | --- |

(6)

Asociacijos darbotvarke siekiama dviejų tikslų: nustatyti konkrečias priemones rengiantis asociacijos susitarimui ir pateikti platesnę programą siekiant politinės asociacijos ir didesnės Ukrainos ekonominės integracijos santykiuose su Europos Sąjunga bendro tikslo.

| (7) | Asociacijos darbotvarkė yra darbinis dokumentas, kuris prireikus bus tikslinamas atsižvelgiant į asociacijos darbotvarkės 3.9 skirsnyje nurodytų pažangos apžvalgų rezultatus ir siekiant bendrųjų jos tikslų, |
| --- | --- |

(7)

Asociacijos darbotvarkė yra darbinis dokumentas, kuris prireikus bus tikslinamas atsižvelgiant į asociacijos darbotvarkės 3.9 skirsnyje nurodytų pažangos apžvalgų rezultatus ir siekiant bendrųjų jos tikslų,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

Vienintelis straipsnis

Bendradarbiavimo taryba rekomenduoja Šalims įgyvendinti dokumente UE-UA 1056/2/09 REV 2 išdėstytą ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkę, jei tokiu įgyvendinimu siekiama pasirengti būsimam ES ir Ukrainos asociacijos susitarimui ir jį įgyvendinti.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 23 d.

Bendradarbiavimo tarybos vardu

ES delegacijos vadovas

C. BILDT

Ukrainos delegacijos vadovė

Y. TYMOSHENKO

---