# Euroopa Liidu L 87/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.087.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 87 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide7. aprill 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.087.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 87

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide7. aprill 2010

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 283/2010/EL, 25. märts 2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu Progress | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 284/2010/EL, 25. märts 2010, millega muudetakse otsust nr 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress | 6 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 283/2010/EL, 25. märts 2010, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu Progress

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 284/2010/EL, 25. märts 2010, millega muudetakse otsust nr 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm Progress

6

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2010/195/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 25. jaanuar 2010, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis Aktiivsed noored ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)) allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 7 |
| Leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis Aktiivsed noored ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013) | 9 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 285/2010, 6. aprill 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele | 19 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 286/2010, 6. aprill 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 88/2007 seoses statistiliste andmete esitamisega makarontoodete koguste kohta | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 287/2010, 6. aprill 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 288/2010, 6. aprill 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 289/2010, 6. aprill 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 281/2010, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. aprillist 2010 | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 290/2010, 6. aprill 2010, millega 123. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 29 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/196/EL, Euratom |
| | * | Nõukogu otsus, 16. märts 2010, kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise kohta Euroopa Liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks | 31 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/197/ÜVJP, 31. märts 2010, Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) käivitamise kohta | 33 |
| | | 2010/198/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 6. aprill 2010, millega vabastatakse Läti teatavatest kohustustest kohaldada nõukogu direktiive 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L.
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2042 all)

   (
  1
  ) | 34 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2010/195/EL

*

Nõukogu otsus, 25. jaanuar 2010, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis Aktiivsed noored ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)) allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

7

Leping, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis Aktiivsed noored ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)

9

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 285/2010, 6. aprill 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele

19

*

Komisjoni määrus (EL) nr 286/2010, 6. aprill 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 88/2007 seoses statistiliste andmete esitamisega makarontoodete koguste kohta

21

Komisjoni määrus (EL) nr 287/2010, 6. aprill 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

22

Komisjoni määrus (EL) nr 288/2010, 6. aprill 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

24

Komisjoni määrus (EL) nr 289/2010, 6. aprill 2010, millega muudetakse määrust (EL) nr 281/2010, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. aprillist 2010

26

*

Komisjoni määrus (EL) nr 290/2010, 6. aprill 2010, millega 123. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

29

OTSUSED

2010/196/EL, Euratom

*

Nõukogu otsus, 16. märts 2010, kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise kohta Euroopa Liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks

31

*

Nõukogu otsus 2010/197/ÜVJP, 31. märts 2010, Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) käivitamise kohta

33

2010/198/EL

*

Komisjoni otsus, 6. aprill 2010, millega vabastatakse Läti teatavatest kohustustest kohaldada nõukogu direktiive 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L.
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 2042 all)

   (
  1
  )

Avena strigosa

Brassica nigra

Helianthus annuus

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2042 all)

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 283/2010/EL,

25. märts 2010,

millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress”

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 7. aprillil 2000. aastal vastu teatise „Kohalik tegevus tööhõive tõstmiseks – Euroopa tööhõivestrateegia kohalik mõõde”. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 7. aprillil 2000. aastal vastu teatise „Kohalik tegevus tööhõive tõstmiseks – Euroopa tööhõivestrateegia kohalik mõõde”.

| (2) | Komisjoni 13. novembri 2007. aasta teatises „Euroopa algatus mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet” määratleti meetme neli prioriteetset tegevusvaldkonda: õigusliku ja institutsioonilise raamistiku parandamine liikmesriikides; ettevõtlusele soodsama õhkkonna loomine; parimate tavade edendamine ning mikrokrediidiga tegelevatele asutustele täiendava finantskapitali pakkumine. Nimetatud tegevuskava rakendamiseks panid komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) 2008. aastal kõigepealt aluse algatusele JASMINE (Joint Action to Support Micro-finance Institutions in Europe – Euroopa mikrokrediidiasutuste toetamise ühismeede), mille raames nõustatakse muid mikrokrediiti andvaid finantsasutusi kui pangad ning kasutatakse rahastamiseks EIP pakutavat 20 miljoni euro suurust üldsummat. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 13. novembri 2007. aasta teatises „Euroopa algatus mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet” määratleti meetme neli prioriteetset tegevusvaldkonda: õigusliku ja institutsioonilise raamistiku parandamine liikmesriikides; ettevõtlusele soodsama õhkkonna loomine; parimate tavade edendamine ning mikrokrediidiga tegelevatele asutustele täiendava finantskapitali pakkumine. Nimetatud tegevuskava rakendamiseks panid komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) 2008. aastal kõigepealt aluse algatusele JASMINE (Joint Action to Support Micro-finance Institutions in Europe – Euroopa mikrokrediidiasutuste toetamise ühismeede), mille raames nõustatakse muid mikrokrediiti andvaid finantsasutusi kui pangad ning kasutatakse rahastamiseks EIP pakutavat 20 miljoni euro suurust üldsummat.

| (3) | Komisjoni 24. mai 2006. aasta teatises „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – ELi panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” nenditi, kui oluline on tagada kõigile inimväärne töö, ja seda kinnitati ka Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsioonis inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (4). |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 24. mai 2006. aasta teatises „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – ELi panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” nenditi, kui oluline on tagada kõigile inimväärne töö, ja seda kinnitati ka Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsioonis inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (4).

| (4) | Pittsburghis 24.–25. septembrini 2009 toimunud G-20 tippkohtumisele järgnenud G-20 juhtide avalduses võeti kohustus parandada vaeste juurdepääsu finantsteenustele näiteks mikrokrediidi kaudu. Juhid võtsid samuti kohustuse luua rahvusvaheline finantsalase kaasamise eksperdirühm, kes vaatleb, milliseid kogemusi on saadud uudse lähenemisega finantsteenuste pakkumisel vaestele, edendab tõhusat reguleerimist ja poliitika kujundamist ning töötab välja standardid rahastamisele juurdepääsu, finantsalaste teadmiste ja tarbijakaitse kohta. |
| --- | --- |

(4)

Pittsburghis 24.–25. septembrini 2009 toimunud G-20 tippkohtumisele järgnenud G-20 juhtide avalduses võeti kohustus parandada vaeste juurdepääsu finantsteenustele näiteks mikrokrediidi kaudu. Juhid võtsid samuti kohustuse luua rahvusvaheline finantsalase kaasamise eksperdirühm, kes vaatleb, milliseid kogemusi on saadud uudse lähenemisega finantsteenuste pakkumisel vaestele, edendab tõhusat reguleerimist ja poliitika kujundamist ning töötab välja standardid rahastamisele juurdepääsu, finantsalaste teadmiste ja tarbijakaitse kohta.

| (5) | Oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsioonis ning soovitustes komisjonile Euroopa algatuse kohta mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet, nõudis Euroopa Parlament, et komisjon suurendaks oma jõupingutusi mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Lisaks kiitis Euroopa Parlament heaks, et antakse veel 4 miljonit eurot katsemeetme toetuseks, mida tuleb rakendada algatuse JASMINE raames. Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles ka kaasfinantseerima eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele suunatud mikrokrediidi projekte. |
| --- | --- |

(5)

Oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsioonis ning soovitustes komisjonile Euroopa algatuse kohta mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet, nõudis Euroopa Parlament, et komisjon suurendaks oma jõupingutusi mikrokrediidi arendamiseks, et toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Lisaks kiitis Euroopa Parlament heaks, et antakse veel 4 miljonit eurot katsemeetme toetuseks, mida tuleb rakendada algatuse JASMINE raames. Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles ka kaasfinantseerima eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele suunatud mikrokrediidi projekte.

| (6) | Tuleb tugevdada liidu ja liikmesriikide jätkuvaid pingutusi suurendada piisavas ulatuses juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust mõistliku aja jooksul, et vastata selle suurele nõudlusele nende hulgas, kes seda praegusel kriisiajal kõige enam vajavad, st isikud, kes on töö kaotanud või keda ohustab töökaotus, kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad või haavatavamad isikud, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, tehes seda aktiivselt naiste ja meeste võrdseid võimalusi edendades. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb tugevdada liidu ja liikmesriikide jätkuvaid pingutusi suurendada piisavas ulatuses juurdepääsu mikrorahastamisele ja selle kättesaadavust mõistliku aja jooksul, et vastata selle suurele nõudlusele nende hulgas, kes seda praegusel kriisiajal kõige enam vajavad, st isikud, kes on töö kaotanud või keda ohustab töökaotus, kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevad või haavatavamad isikud, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, tehes seda aktiivselt naiste ja meeste võrdseid võimalusi edendades.

| (7) | Komisjoni 3. juuni 2009. aasta teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel” rõhutati vajadust pakkuda uut võimalust töötutele ja luua ettevõtluse alustamise võimalused Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele, kellel on raskusi tavapärasele laenuturule juurdepääsuga. Lisaks praegustele vahenditele on vaja erimeetmeid, millega veelgi enam tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja teiste rahvusvaheliste finantsasutuste võetavaid meetmeid, ilma et see piiraks liikmesriikide meetmeid. Seetõttu tegi komisjon ettepaneku uue kogu ELi hõlmava mikrokrediidirahastu (edaspidi „rahastu”) loomiseks, et parandada teatavate riskigruppide võimalusi saada mikrokrediiti ning veelgi enam toetada ettevõtluse, sotsiaalse ettevõtluse ja mikroettevõtete arengut. Et rahastu oleks tulemuslik, pikaajalise mõjuga, jõuaks võimalike soodustatud isikuteni ja toimiks nii kohaliku arengu- kui ka majanduspoliitika ennetava osana, võivad liikmesriigid luua riiklikud kontaktpunktid, et edendada, koordineerida, hinnata ja seirata kõiki nende territooriumil asuva rahastu võetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 3. juuni 2009. aasta teatises „Ühine kohustus tööhõive tagamisel” rõhutati vajadust pakkuda uut võimalust töötutele ja luua ettevõtluse alustamise võimalused Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele gruppidele, kellel on raskusi tavapärasele laenuturule juurdepääsuga. Lisaks praegustele vahenditele on vaja erimeetmeid, millega veelgi enam tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, toetades Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ja teiste rahvusvaheliste finantsasutuste võetavaid meetmeid, ilma et see piiraks liikmesriikide meetmeid. Seetõttu tegi komisjon ettepaneku uue kogu ELi hõlmava mikrokrediidirahastu (edaspidi „rahastu”) loomiseks, et parandada teatavate riskigruppide võimalusi saada mikrokrediiti ning veelgi enam toetada ettevõtluse, sotsiaalse ettevõtluse ja mikroettevõtete arengut. Et rahastu oleks tulemuslik, pikaajalise mõjuga, jõuaks võimalike soodustatud isikuteni ja toimiks nii kohaliku arengu- kui ka majanduspoliitika ennetava osana, võivad liikmesriigid luua riiklikud kontaktpunktid, et edendada, koordineerida, hinnata ja seirata kõiki nende territooriumil asuva rahastu võetavaid meetmeid.

| (8) | Haavatavamatele isikutele, kes on Euroopa Liidus ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule pääsemisel, pakuvad järjest enam mikrorahastamist mitteärilised mikrokrediiti väljastavad asutused, krediidiühistud ja pangad, kes rakendavad ettevõtete sotsiaalse vastutustunde põhimõtet. Rahastu peaks aitama kommertspangandust täiendavaid teenusepakkujaid, tehes mikrorahastamise üha kättesaadavamaks, et rahuldada nõudlust selle praegusel tasemel. |
| --- | --- |

(8)

Haavatavamatele isikutele, kes on Euroopa Liidus ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule pääsemisel, pakuvad järjest enam mikrorahastamist mitteärilised mikrokrediiti väljastavad asutused, krediidiühistud ja pangad, kes rakendavad ettevõtete sotsiaalse vastutustunde põhimõtet. Rahastu peaks aitama kommertspangandust täiendavaid teenusepakkujaid, tehes mikrorahastamise üha kättesaadavamaks, et rahuldada nõudlust selle praegusel tasemel.

| (9) | Paljudel juhtudel pakuvad Euroopa Liidus mikrokrediiti kommertspangad ning neist peaksid saama rahastu olulised partnerid, et taastada usaldus laenuturul ning keskenduda peamiselt neile klientidele, kellel puudub laenuvõime. |
| --- | --- |

(9)

Paljudel juhtudel pakuvad Euroopa Liidus mikrokrediiti kommertspangad ning neist peaksid saama rahastu olulised partnerid, et taastada usaldus laenuturul ning keskenduda peamiselt neile klientidele, kellel puudub laenuvõime.

| (10) | Käesoleva otsuse alusel mikrokrediiti andvad avalik- ja eraõiguslikud organid järgivad vastutustundlike laenutehingute põhimõtet ja väldivad seega eelkõige eraisikute ja ettevõtete ülelaenamist. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsuse alusel mikrokrediiti andvad avalik- ja eraõiguslikud organid järgivad vastutustundlike laenutehingute põhimõtet ja väldivad seega eelkõige eraisikute ja ettevõtete ülelaenamist.

| (11) | Lisaks raskustele laenuturule pääsemisel on mikroettevõtete loomise ja arendamise peamisi takistusi ka sotsiaalne tõrjutus ja ebakindlus üleminekul töötu või sotsiaalabi saaja staatusest füüsilisest isikust ettevõtjaks. Euroopa mikrorahastamise vahendite abil on võimalik toetada sellise sotsiaalse majanduse struktuure, millega abistatakse tõrjutud inimesi nende taasintegreerumisel ühiskonda ja mis aitavad neil arendada minimaalseid oskusi, mis on vajalikud kestva äriprojekti algatamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks raskustele laenuturule pääsemisel on mikroettevõtete loomise ja arendamise peamisi takistusi ka sotsiaalne tõrjutus ja ebakindlus üleminekul töötu või sotsiaalabi saaja staatusest füüsilisest isikust ettevõtjaks. Euroopa mikrorahastamise vahendite abil on võimalik toetada sellise sotsiaalse majanduse struktuure, millega abistatakse tõrjutud inimesi nende taasintegreerumisel ühiskonda ja mis aitavad neil arendada minimaalseid oskusi, mis on vajalikud kestva äriprojekti algatamiseks.

| (12) | Ühenduse vahendite kasutamine on asjakohane ja vastavuses eespool mainitud Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooniga. Veelgi enam, kogu ELi hõlmav rahastu tagaks rahvusvaheliste finantsasutuste eraldatavate vahendite sihipärase kasutamise ja hoiaks ära erisuguse lähenemise, suurendades nii kõigis liikmesriikides mikrokrediidi andmist. Et kasutada ära rahvusvaheliste finantsasutuste, eelkõige Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kogemusi, peaks mikrokrediidirahastu põhinema ühisel haldamisel. |
| --- | --- |

(12)

Ühenduse vahendite kasutamine on asjakohane ja vastavuses eespool mainitud Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooniga. Veelgi enam, kogu ELi hõlmav rahastu tagaks rahvusvaheliste finantsasutuste eraldatavate vahendite sihipärase kasutamise ja hoiaks ära erisuguse lähenemise, suurendades nii kõigis liikmesriikides mikrokrediidi andmist. Et kasutada ära rahvusvaheliste finantsasutuste, eelkõige Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kogemusi, peaks mikrokrediidirahastu põhinema ühisel haldamisel.

| (13) | Rahastu rahastatavad meetmed peaksid olema ühtsed ja sobima kokku muu liidu poliitikaga ning kooskõlas aluslepingute sätetega ja selle alusel vastu võetud õigusaktidega. Rahastu meetmed ja muud liidu meetmed, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendid, algatus JASMINE, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning Euroopa Sotsiaalfond, peaksid üksteist vastastikku täiendama. |
| --- | --- |

(13)

Rahastu rahastatavad meetmed peaksid olema ühtsed ja sobima kokku muu liidu poliitikaga ning kooskõlas aluslepingute sätetega ja selle alusel vastu võetud õigusaktidega. Rahastu meetmed ja muud liidu meetmed, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rahastamisvahendid, algatus JASMINE, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning Euroopa Sotsiaalfond, peaksid üksteist vastastikku täiendama.

| (14) | Käesolevas otsuses peaks „väikerahastamine” hõlmama tagatisi, mikrokrediiti, käesoleva otsusega hõlmatud isikutele ja mikroettevõtetele väljastatavat kapitali ja kvaasikapitali, ning mikrokrediit peaks olema defineeritud laenuna, mis on väiksem kui 25 000 eurot. Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta) (5) on „mikrokrediit” defineeritud laenudena, mis on väiksemad kui 25 000 eurot, ja „mikroettevõte” ettevõttena, milles on vähem kui kümme töötajat, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, ning mille aastakäive ja/või aastabilanss on kuni 2 miljonit eurot, ning need määratlused peaksid sobima ka käesoleva otsuse puhul. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas otsuses peaks „väikerahastamine” hõlmama tagatisi, mikrokrediiti, käesoleva otsusega hõlmatud isikutele ja mikroettevõtetele väljastatavat kapitali ja kvaasikapitali, ning mikrokrediit peaks olema defineeritud laenuna, mis on väiksem kui 25 000 eurot. Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ (mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta) (5) on „mikrokrediit” defineeritud laenudena, mis on väiksemad kui 25 000 eurot, ja „mikroettevõte” ettevõttena, milles on vähem kui kümme töötajat, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjad, ning mille aastakäive ja/või aastabilanss on kuni 2 miljonit eurot, ning need määratlused peaksid sobima ka käesoleva otsuse puhul.

| (15) | Käesolevas otsuses ning kooskõlas liikmesriikide sätetega peaks kasutama mõistet „sotsiaalne mikroettevõte” sellise mikroettevõtte tähenduses, kes toodab kaupu ja teenuseid selgel sotsiaalsel eesmärgil või kes pakub kogukonna liikmetele teenuseid mittetulunduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas otsuses ning kooskõlas liikmesriikide sätetega peaks kasutama mõistet „sotsiaalne mikroettevõte” sellise mikroettevõtte tähenduses, kes toodab kaupu ja teenuseid selgel sotsiaalsel eesmärgil või kes pakub kogukonna liikmetele teenuseid mittetulunduslikul eesmärgil.

| (16) | Rahastut tuleb rakendada asjakohaste meetmete abil, mis hõlmavad riskijagamist, tagatisi, kapitaliväärtpabereid ja võladokumente, mida mikrorahastajatele pakuvad rahvusvahelised finantsasutused. Rahastu tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb selle tööd koordineerida ja teha kooskõlas Euroopa ja riiklike rahastamisvahenditega ning riiklike finantsasutustega, |
| --- | --- |

(16)

Rahastut tuleb rakendada asjakohaste meetmete abil, mis hõlmavad riskijagamist, tagatisi, kapitaliväärtpabereid ja võladokumente, mida mikrorahastajatele pakuvad rahvusvahelised finantsasutused. Rahastu tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb selle tööd koordineerida ja teha kooskõlas Euroopa ja riiklike rahastamisvahenditega ning riiklike finantsasutustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Asutamine

Käesolevaga asutatakse Euroopa tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu, mida nimetatakse Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (edaspidi „rahastu”).

Artikkel 2

Eesmärk

1.   Rahastu tagab ühenduse vahendid, millega suurendatakse mikrorahastamise võimalust ja kättesaadavust

| a) | isikutele, kes on oma töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavamatele inimestele, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele; |
| --- | --- |

a)

isikutele, kes on oma töö kaotanud või keda ohustab töökaotus või kellel on raskusi tööturule sisenemise või sinna naasmisega, samuti sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatele või haavatavamatele inimestele, kes on ebasoodsamas olukorras tavapärasele laenuturule juurdepääsul ja kes soovivad alustada või edasi arendada oma mikroettevõtet, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele;

| b) | mikroettevõtetele, eriti sotsiaalsetele ettevõtetele, ja mikroettevõtetele, mis võtavad tööle punktis a nimetatud inimesi. |
| --- | --- |

b)

mikroettevõtetele, eriti sotsiaalsetele ettevõtetele, ja mikroettevõtetele, mis võtavad tööle punktis a nimetatud inimesi.

2.   Rahastuga pakutakse ühenduse ressursse mikrokrediidi võtmiseks, edendades aktiivselt naiste ja meeste võrdseid võimalusi.

Artikkel 3

Eelarve

1.   Liidu eelarvest eraldatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 rahastu tarvis 100 miljonit eurot.

2.   Iga-aastased assigneeringud otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse raames, sealhulgas kohaldatakse vajaduse korral eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punkti 37, või vastavalt muudele selles kokkuleppes ette nähtud vahenditele.

3.   Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud abimeetmeteks eraldatav kogueelarve ei ületa 1 % rahastu eelarvest, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõikes 1.

4.   Rahalise toetusega kaetakse rahastu kõik kulud, sealhulgas artikli 5 lõikes 2 osutatud ühenduse toetust haldavate rahvusvaheliste finantsasutuste halduskulud ning kõik muud abikõlblikud kulud.

Artikkel 4

Abikõlblikud meetmed ja toetusesaajad

1.   Rahastu rakendamiseks kasutatakse vajadusest lähtuvalt järgmisi meetmeid:

| a) | tagatised ja riskijagamisvahendid; |
| --- | --- |

a)

tagatised ja riskijagamisvahendid;

| b) | kapitaliväärtpaberid; |
| --- | --- |

b)

kapitaliväärtpaberid;

| c) | võladokumendid; |
| --- | --- |

c)

võladokumendid;

| d) | toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine, mis on otseselt vajalikud käesoleva otsuse tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

d)

toetusmeetmed, nagu teabevahetus, järelevalve, kontroll, audit ja hindamine, mis on otseselt vajalikud käesoleva otsuse tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks.

2.   Rahastut võivad kasutada kõik liikmesriikides asuvad riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi avalik- ja eraõiguslikud organid, mis annavad mikrokrediiti isikutele ja mikroettevõtetele liikmesriikides.

3.   Et jõuda lõplike toetusesaajateni ning luua konkurentsivõimelisi ja elujõulisi mikroettevõtteid, peavad lõikes 2 nimetatud avalik- ja eraõiguslikud organid tegema tihedat koostööd organisatsioonidega, kes esindavad mikrokrediidi lõplike saajate huvisid, ja eelkõige ESFi toetatavate organisatsioonidega, kes pakuvad lõplikele toetusesaajatele nõustamis- ja koolitusprogramme.

Artikkel 5

Haldamine

1.   Komisjon haldab rahastut kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7).

2.   Et rakendada artikli 4 lõikes 1 nimetatud meetmeid, v.a artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud toetusmeetmeid, sõlmib komisjon rahvusvaheliste finantsasutustega, eelkõige EIPga ja EIFga, kokkulepped kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikliga 53d ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) artikliga 43. Need kokkulepped sisaldavad üksikasjalikke sätteid neile asutustele antud ülesannete täitmise kohta, sealhulgas sätteid, millega täpsustatakse vajadust tagada vastastikune täiendavus ja kooskõla olemasolevate Euroopa ja riiklike rahastamisvahenditega ning edendada igakülgset ja tasakaalustatud jaotuvust liikmesriikide vahel.

3.   Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud kokkulepetes tuleb artiklis 2 ette nähtud eesmärkide täitmiseks ja artiklis 4 ette nähtud meetmete rakendamiseks sätestada ka rahvusvaheliste finantsasutuste kohustus eraldada ressursse ja tulusid, sealhulgas dividende ja tagasimakseid artikli 4 lõike 1 punktides a, b või c osutatud meetmetele, kuue aasta jooksul alates rahastu alustamiskuupäevast.

4.   Rahastu sulgemise korral makstakse Euroopa Liidule võlgnetav osa Euroopa Liidu üldeelarvesse.

5.   Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud finantsasutused sõlmivad kirjalikud kokkulepped artikli 4 lõikes 2 nimetatud avalik- ja eraõiguslike mikrokrediidi väljastajatega, sätestades nende kohustused, mille kohaselt nad peavad kasutama rahastu rahalisi vahendeid kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja esitama teabe artikli 8 lõikes 1 osutatud aastaaruannete koostamiseks.

6.   Artikli 4 lõike 1 punktis d osutatud toetusmeetmete eelarvet haldab komisjon.

Artikkel 6

Nõuetele vastavus

Rahastu rahastatavad meetmed peavad vastama asutamislepingu sätetele ja selle alusel vastu võetud aktidele.

Artikkel 7

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete puhul kaitstakse liidu finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust tõkestavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega, alusetult välja makstud summade tagasinõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).

2.   Käesoleva otsuse alusel rahastatavate liidu meetmete puhul on OLAFile antud volitused korraldada inspekteerimisi määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 alusel liidu õiguse mis tahes sätete rikkumiste, sealhulgas rahastuga seoses ette nähtud lepingulise kohustuse täitmatajätmise puhul, mille on põhjustanud ettevõtja tegevus või tegevusetus, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu on kahjustanud või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda liidu täidetavat eelarvet.

3.   Kõik käesoleva otsuse rakendusmeetmed sisaldavad viidet käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 ning neis nähakse eelkõige ette järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtavate auditite kaudu, sealhulgas vajaduse korral kohapeal tehtavate auditite kaudu.

Artikkel 8

Aastaaruanne

1.   Artikli 5 lõikes 2 osutatud rahvusvahelised finantsasutused edastavad komisjonile rakendamise aastaaruanded, milles esitatakse toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid, rahaliste vahendite jaotus ja kättesaadavus sektorite ja toetusesaajate lõikes, heakskiidetud või tagasilükatud taotlused, sõlmitud kokkulepped, rahastatud meetmed ja tulemused.

2.   Hiljemalt 8. aprilliks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule kvantitatiivse ja kvalitatiivse aruande eelmisel aastal käesoleva otsuse alusel võetud meetmete kohta. Aastaaruanne peab põhinema lõikes 1 osutatud rakendamisaruannetel. Eelkõige peab selles olema esitatud teave rahuldatud või tagasilükatud taotluste, sõlmitud lepingute, rahastatud meetmete, toetusesaajate koguarvu ja liigituse kohta ning summade jaotuse kohta geograafiliselt ja sektorite lõikes.

Lisaks peab aastaaruanne sisaldama teavet rahastu mõju ja jätkusuutlikkuse kohta väljendatuna arvudes, kui palju on endiselt hõivatud inimesi ja tegutsevaid mikroettevõtteid rahastu toetusperioodi lõppedes. Lõpuks peab aastaaruanne sisaldama teavet nende meetmete ja teiste liidu meetmete, eelkõige ESFi meetmete vastastikuse täiendavuse kohta.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad pärast kolmanda aastaaruande esitamist ning komisjoni ettepanekul käesoleva otsuse uuesti läbi vaadata.

4.   Lõikes 2 nimetatud aastaaruanne edastatakse teavitamiseks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele.

5.   Võttes aluseks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud aastaaruande, püüab komisjon tagada, et rahastu täidaks artiklis 2 sätestatud eesmärgi ja oleks kättesaadav kogu Euroopa Liidus neile, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus või kellel on raske pääseda tavapärasele laenuturule.

Artikkel 9

Hindamine

1.   Komisjon korraldab omal algatusel ja tihedas koostöös artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvaheliste finantsasutustega vahepealseid ja lõpphindamisi. Vahehindamine viiakse ellu neli aastat pärast rahastu tegevuse algust ja lõpphindamine hiljemalt üks aasta pärast artikli 5 lõikes 2 nimetatud rahvusvahelistele finantsasutustele antud mandaadi lõppemist. Lõpphindamise käigus uuritakse eelkõige, mil määral on rahastu tervikuna saavutanud oma eesmärgid.

2.   Hindamiste tulemused edastatakse teavitamiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. märts 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2009, lk 80.

1

(2)  Arvamus on esitatud 7. oktoobril 2009 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2009. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. märtsi 2010. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

4

(5)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

5

(6)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

8

(9)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

9

(10)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

10

(11)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

11

---

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/6

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 284/2010/EL,

25. märts 2010,

millega muudetakse otsust nr 1672/2006/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programm „Progress”

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 19 lõiget 2, artiklit 149 ning artikli 153 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 3. juunil 2009 võttis komisjon vastu teatise „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”, mille eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel ning ELi sotsiaalpartnerite vahel kolmes peamises prioriteetses valdkonnas: säilitada tööhõive, luua töökohti ja edendada liikuvust; ajakohastada oskusi ja viia need vastavusse tööturu vajadustega ning parandada juurdepääsu tööhõivele. |
| --- | --- |

(1)

3. juunil 2009 võttis komisjon vastu teatise „Ühine kohustus tööhõive tagamisel”, mille eesmärk on tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel ning ELi sotsiaalpartnerite vahel kolmes peamises prioriteetses valdkonnas: säilitada tööhõive, luua töökohti ja edendada liikuvust; ajakohastada oskusi ja viia need vastavusse tööturu vajadustega ning parandada juurdepääsu tööhõivele.

| (2) | Et luua võimalusi töötutele uueks alguseks ja Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele, sealhulgas naistele ja noortele, ettevõtluse alustamiseks, on komisjon teinud ettepaneku luua ühises algatuses rahvusvaheliste finantsasutustega, eelkõige Euroopa Investeerimispanga grupiga, uus Euroopa tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu, et arendada mikroettevõtteid ja sotsiaalset ettevõtlust. |
| --- | --- |

(2)

Et luua võimalusi töötutele uueks alguseks ja Euroopa kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele, sealhulgas naistele ja noortele, ettevõtluse alustamiseks, on komisjon teinud ettepaneku luua ühises algatuses rahvusvaheliste finantsasutustega, eelkõige Euroopa Investeerimispanga grupiga, uus Euroopa tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise mikrokrediidirahastu, et arendada mikroettevõtteid ja sotsiaalset ettevõtlust.

| (3) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4) peaks otsusega nr 1672/2006/EÜ (5) loodud ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmist „Progress” paigutama vahendeid ümber, et rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 283/2010/EL (6) loodud uut tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastut „Progress”. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4) peaks otsusega nr 1672/2006/EÜ (5) loodud ühenduse tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmist „Progress” paigutama vahendeid ümber, et rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 283/2010/EL (6) loodud uut tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastut „Progress”.

| (4) | Pärast kõigi valikute uurimist leitakse, et programmi „Progress” eelarvest tuleks ümber paigutada 60 miljonit eurot uue Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” tarvis. |
| --- | --- |

(4)

Pärast kõigi valikute uurimist leitakse, et programmi „Progress” eelarvest tuleks ümber paigutada 60 miljonit eurot uue Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” tarvis.

| (5) | Otsust nr 1672/2006/EÜ tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust nr 1672/2006/EÜ tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse nr 1672/2006/EÜ artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevas otsuses osutatud liidu meetmete rakendamise rahastamispaketiks kehtestatakse 683 250 000 eurot ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 25. märts 2010

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

D. LÓPEZ GARRIDO

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2009, lk 84.

1

(2)  7. oktoobri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. märtsi 2010. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

4

(5)  ELT L 315, 15.11.2006, lk 1.

5

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

6

Euroopa Liidu Teataja

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/7

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. jaanuar 2010,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)) allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2010/195/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ (millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013), (1) eelkõige selle artikliga 5, on ette nähtud, et nimetatud programm on osalemiseks avatud Šveitsi Konföderatsioonile vastavalt selle riigiga sõlmitavale kahepoolsele kokkuleppele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1719/2006/EÜ (millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013), (1) eelkõige selle artikliga 5, on ette nähtud, et nimetatud programm on osalemiseks avatud Šveitsi Konföderatsioonile vastavalt selle riigiga sõlmitavale kahepoolsele kokkuleppele.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1720/2006/EÜ (millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal perioodiks 2007–2013), (2) eelkõige selle artikliga 7, on ette nähtud, et Šveitsi Konföderatsioon võib osaleda nimetatud programmis temaga sõlmitava kahepoolse lepingu alusel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1720/2006/EÜ (millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal perioodiks 2007–2013), (2) eelkõige selle artikliga 7, on ette nähtud, et Šveitsi Konföderatsioon võib osaleda nimetatud programmis temaga sõlmitava kahepoolse lepingu alusel.

| (3) | Nõukogu on volitanud komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi lepingu üle, mis võimaldaks Šveitsi Konföderatsioonil osaleda nimetatud programmides. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on volitanud komisjoni pidama Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi lepingu üle, mis võimaldaks Šveitsi Konföderatsioonil osaleda nimetatud programmides.

| (4) | Läbirääkimised viidi lõpule 6. augustil 2009 lepingu eelnõu parafeerimisega. |
| --- | --- |

(4)

Läbirääkimised viidi lõpule 6. augustil 2009 lepingu eelnõu parafeerimisega.

| (5) | Lepingu artikliga 5 on ette nähtud lepingu ajutine kohaldamine kuni ratifitseerimis- ja sõlmimismenetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artikliga 5 on ette nähtud lepingu ajutine kohaldamine kuni ratifitseerimis- ja sõlmimismenetluste lõpuleviimiseni.

| (6) | Leping tuleks allkirjastada, |
| --- | --- |

(6)

Leping tuleks allkirjastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks ühenduse programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013) (edaspidi „leping”), eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Lepingut kohaldatakse ajutiselt meetmete suhtes, mida rahastatakse allkirjastamisele järgneva aasta Euroopa Liidu üldeelarvest, kuid mitte varem kui 2011. aasta eelarvest.

Artikkel 3

Juhul kui lepingu ajutine kohaldamine lakkab, on komisjonil volitused lahendada Šveitsiga sellest tulenevad tagajärjed lepingu artikli 5 kohaselt.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Á. MORATINOS

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

1

(2)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

2

---

LEPING,

millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,

ühelt poolt ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi „Šveits”,

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised”,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel 21. juunil 1999 allakirjutatud seitsmele lepingule lisatud ühisdeklaratsiooniga on ette nähtud edasiste läbirääkimiste pidamine Šveitsi osalemiseks koolitus- ja noorsooprogrammides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel 21. juunil 1999 allakirjutatud seitsmele lepingule lisatud ühisdeklaratsiooniga on ette nähtud edasiste läbirääkimiste pidamine Šveitsi osalemiseks koolitus- ja noorsooprogrammides.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega nr 1719/2006/EÜ (1) ja nr 1720/2006/EÜ (2) loodi vastavalt programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 ja tegevusprogramm elukestva õppe alal. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega nr 1719/2006/EÜ (1) ja nr 1720/2006/EÜ (2) loodi vastavalt programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 ja tegevusprogramm elukestva õppe alal.

| (3) | Otsuse nr 1719/2006/EÜ artikkel 5 ja otsuse nr 1720/2006/EÜ artikkel 7 näevad ette Šveitsi osaluse, tingimusel et kõnealuse riigiga sõlmitakse kahepoolne leping, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse nr 1719/2006/EÜ artikkel 5 ja otsuse nr 1720/2006/EÜ artikkel 7 näevad ette Šveitsi osaluse, tingimusel et kõnealuse riigiga sõlmitakse kahepoolne leping,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Šveits osaleb programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (edaspidi „programmid”) vastavalt käesolevas lepingus ning selle lahutamatu osa moodustavas I, II ja III lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolevat lepingut kohaldatakse territooriumidel, kus kohaldatakse liidu aluslepinguid vastavalt kõnealustes aluslepingutes sätestatud tingimustele, ning Šveitsi territooriumil.

Artikkel 3

Käesolev leping sõlmitakse programmide kehtivuse ajaks. Ilma et see piiraks käesoleva artikli teise lõigu kohaldamist, pikeneb käesolev leping automaatselt, kui liit otsustab programme pikendada neid seejuures muutmata, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosalistest teavitab teist 30 päeva jooksul pärast programmide pikendamise otsust oma otsusest koostööd mitte jätkata. Pikendatud perioodi vältel on Šveitsi aastane osamaks sama suur kui 2013. aasta osamaks.

Käesolevat lepingut ei pikendata, kui ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumist käsitlev leping kaotab oma kehtivuse või see denonsseeritakse.

Liit või Šveits võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma otsusest teist lepinguosalist. Kui lepingu lõpetamisest teatatakse enne 1. oktoobrit, lõpetatakse lepingu kohaldamine alates teatamisele järgnevast eelarveaastast. Vastasel korral lõpetatakse selle kohaldamine alates teisest teatamisele järgnevast eelarveaastast.

Projekte ja meetmeid, mida rahastatakse lepingu kohaldamise lõpetamisele eelnenud aastate eelarvetest, jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni tingimustel, mis on kehtestatud käesolevas lepingus ja selle lisades ning lepingutes, mis kehtivad nimetatud projektide ja meetmete suhtes. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigis muudes käesoleva lepingu lõpetamisest tulenevates tagajärgedes.

Artikkel 4

Komisjoni esindajad ja programmide komiteedesse vaatlejateks määratud ametiasutuste esindajad konsulteerivad vajaduse korral ühe lepinguosalise taotlusel üksteisega käesoleva lepinguga hõlmatud meetmete üle. Pärast nimetatud konsultatsioone on ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga loodud ühiskomiteel volitus muuta käesoleva lepingu lisasid üldjuhul kirjaliku menetluse teel, kui see on vajalik, et võtta arvesse programmide suhtes kohaldatavaid õigusakte või Šveitsi osalemissuutlikkuse arengut. Lisades tehtavad muudatused jõustuvad järgmisel päeval pärast ühiskomitee vastava otsuse vastuvõtmist. Kui aga lepinguosalised muudavad käesoleva lepingu sätteid, jõustuvad need pärast lepinguosaliste vastavate sisemenetluste lõpuleviimist.

Artikkel 5

Lepinguosalised ratifitseerivad või sõlmivad käesoleva lepingu vastavalt oma siseriiklikele menetlustele. Leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui viimane lepinguosaline on teatanud vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Kuni esimeses lõigus nimetatud menetluste lõpuleviimiseni kohaldavad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt meetmete suhtes, mida rahastatakse allkirjastamisele järgneva aasta Euroopa Liidu üldeelarvest, kuid mitte varem kui 2011. aasta eelarvest, tingimusel et I lisa punktis 2 osutatud tingimused on täidetud.

Juhul kui üks lepinguosalistest teavitab teist sellest, et ta ei ratifitseeri või ei sõlmi allakirjutatud lepingut, lõpetatakse lepingu ajutine kohaldamine alates teatamisele järgnevast eelarveaastast. Ajutise kohaldamise lõpetamise aluseks olev teatamine ei muuda lepinguosaliste kohustusi seoses teatamise aasta Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate projektide ja meetmetega, ega Šveitsi osamaksu tasumist aasta eest, mil teatamine toimub.

Artikkel 6

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на петнайсети февруари две хиляди и десета година.

Hecho en Bruselas, el quince de febrero de dos mil diez.

V Bruselu dne patnáctého února dva tisíce deset.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende februar to tusind og ti.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Februar zweitausendzehn.

Kahe tuhande kümnenda aasta veebruarikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες δέκα.

Done at Brussels on the fifteenth day of February in the year two thousand and ten.

Fait à Bruxelles, le quinze février deux mille dix.

Fatto a Bruxelles, addì quindici febbraio duemiladieci.

Briselē, divi tūkstoši desmitā gada piecpadsmitajā februārī.

Priimta du tūkstančiai dešimtų metų vasario penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év február havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta’ Frar tas-sena elfejn u għaxra.

Gedaan te Brussel, de vijftiende februari tweeduizend tien.

Sporządzono w Brukseli dnia piętnastego lutego roku dwa tysiące dziesiątego.

Feito em Bruxelas, em quinze de Fevereiro de dois mil e dez.

Întocmit la Bruxelles, la cincisprezece februarie două mii zece.

V Bruseli dňa pätnásteho februára dvetisícdesať.

V Bruslju, dne petnajstega februarja leta dva tisoč deset.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakymmenen.

Som skedde i Bryssel den femtonde februari tjugohundratio.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā

Europos Sajungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarskou konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

1

(2)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

2

I LISA

Tingimused Šveitsi osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal

| 1. | Šveits osaleb programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (edaspidi „programmid”), järgides seejuures otsustes nr 1719/2006/EÜ ja nr 1720/2006/EÜ sätestatud eesmärke, kriteeriume, menetlusi ja tähtaegu, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

1.

Šveits osaleb programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (edaspidi „programmid”), järgides seejuures otsustes nr 1719/2006/EÜ ja nr 1720/2006/EÜ sätestatud eesmärke, kriteeriume, menetlusi ja tähtaegu, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti.

| 2. | Vastavalt otsuse nr 1719/2006/EÜ artiklis 8 ja otsuse nr 1720/2006/EÜ artiklis 6 sätestatud tingimustele ning komisjoni otsustele liikmesriikide, komisjoni ja siseriiklike asutuste / riiklike büroode kohustuste kohta programmide rakendamisel Šveits






  — | loob või nimetab asjakohase struktuuri (Šveitsi riiklik büroo) programmide meetmete rakendamise kooskõlastatud juhtimiseks siseriiklikul tasandil ja teeb selle üle järelevalvet; |
| --- | --- | --- |

2.

Vastavalt otsuse nr 1719/2006/EÜ artiklis 8 ja otsuse nr 1720/2006/EÜ artiklis 6 sätestatud tingimustele ning komisjoni otsustele liikmesriikide, komisjoni ja siseriiklike asutuste / riiklike büroode kohustuste kohta programmide rakendamisel Šveits

—

loob või nimetab asjakohase struktuuri (Šveitsi riiklik büroo) programmide meetmete rakendamise kooskõlastatud juhtimiseks siseriiklikul tasandil ja teeb selle üle järelevalvet;

| — | võtab endale vastutuse selle eest, et Šveitsi riiklik büroo haldab usaldusväärselt talle projektide toetuseks üle antud rahalisi vahendeid, ning |
| --- | --- |

—

võtab endale vastutuse selle eest, et Šveitsi riiklik büroo haldab usaldusväärselt talle projektide toetuseks üle antud rahalisi vahendeid, ning

| — | võtab meetmed, et nõuetekohaselt tagada asjakohane rahastamine, audit ja finantsjärelevalve Šveitsi riikliku büroo üle, mille juhtimis- ja rakendamiskulude kandmises komisjon osaleb. |
| --- | --- |

—

võtab meetmed, et nõuetekohaselt tagada asjakohane rahastamine, audit ja finantsjärelevalve Šveitsi riikliku büroo üle, mille juhtimis- ja rakendamiskulude kandmises komisjon osaleb.

Šveits võtab muud meetmed, mis on vajalikud programmide sujuvaks toimimiseks riigi tasandil.

| 3. | Programmides osalemiseks tasub Šveits igal aastal Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu II lisas kindlaks määratud tingimustel. |
| --- | --- |

3.

Programmides osalemiseks tasub Šveits igal aastal Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu II lisas kindlaks määratud tingimustel.

| 4. | Šveitsi asutuste, organisatsioonide ja isikute taotluste esitamise, hindamise ja valiku tingimused on samad, mida kohaldatakse liidu asutuste, organisatsioonide ja isikute suhtes. |
| --- | --- |

4.

Šveitsi asutuste, organisatsioonide ja isikute taotluste esitamise, hindamise ja valiku tingimused on samad, mida kohaldatakse liidu asutuste, organisatsioonide ja isikute suhtes.

| 5. | Selleks et tagada programmide puhul liidu mõõde, peab liidult rahalise toetuse saamiseks olema projektidesse ja meetmetesse kaasatud vähemalt üks partner, kes asub ühes liidu liikmesriigis. |
| --- | --- |

5.

Selleks et tagada programmide puhul liidu mõõde, peab liidult rahalise toetuse saamiseks olema projektidesse ja meetmetesse kaasatud vähemalt üks partner, kes asub ühes liidu liikmesriigis.

| 6. | Punktis 3 osutatud Šveitsi osamaksu osa, mis eraldatakse meetmete haldamiseks Šveitsi riiklikule büroole vastavalt programmide eeskirjadele, väljendab nimetatud meetmete osa programmide eelarves liidu tasandil. Programmide juhtimise ja rakendamisega seotud Šveitsi riikliku büroo kuludes osalemine arvutatakse liidu liikmesriikidele kohaldatavate kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

6.

Punktis 3 osutatud Šveitsi osamaksu osa, mis eraldatakse meetmete haldamiseks Šveitsi riiklikule büroole vastavalt programmide eeskirjadele, väljendab nimetatud meetmete osa programmide eelarves liidu tasandil. Programmide juhtimise ja rakendamisega seotud Šveitsi riikliku büroo kuludes osalemine arvutatakse liidu liikmesriikidele kohaldatavate kriteeriumide alusel.

| 7. | Olemasolevate õigusaktide raames teevad liidu liikmesriigid ja Šveits kõik selleks, et hõlbustada nende üliõpilaste, õpetajate, praktikantide, koolitajate, ülikoolide haldustöötajate, noorte ja muude isikute liikumist ning riigis viibimist, kes vastavad programmide tingimustele ning reisivad Šveitsi ja liidu liikmesriikide vahel käesoleva lepinguga hõlmatud meetmetes osalemise eesmärgil. |
| --- | --- |

7.

Olemasolevate õigusaktide raames teevad liidu liikmesriigid ja Šveits kõik selleks, et hõlbustada nende üliõpilaste, õpetajate, praktikantide, koolitajate, ülikoolide haldustöötajate, noorte ja muude isikute liikumist ning riigis viibimist, kes vastavad programmide tingimustele ning reisivad Šveitsi ja liidu liikmesriikide vahel käesoleva lepinguga hõlmatud meetmetes osalemise eesmärgil.

| 8. | Ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu Komisjoni ja Kontrollikoja kohustusi seoses programmide järelevalve ja hindamisega, teevad Šveits ja komisjon Šveitsi programmides osalemise üle pidevalt ühist järelevalvet. Šveits esitab komisjonile asjakohased aruanded ja võtab osa muudest liidu poolt selleks ette nähtud konkreetsetest meetmetest.
  Šveitsi, komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahelistes suhetes kohaldatakse komisjoni otsuseid liikmesriikide, komisjoni ja siseriiklike asutuste / riiklike büroode kohustuste kohta programmide rakendamisel ning siseriiklikele asutustele / riiklikele büroodele mõeldud suunistes sätestatud ühiseid nõudeid, mis lisatakse komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahel sõlmitavatele lepingutele.
  Komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo või Šveitsist pärit toetuse saaja vahelised lepingud ning Šveitsi riikliku büroo ja Šveitsist pärit toetuse saaja vahelised lepingud põhinevad Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse asjaomastel sätetel ja selle rakenduseeskirjadel, eelkõige seoses toetuste määramise ja toetuslepingute sõlmimisega. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse Šveitsi osalejate suhtes samamoodi kui kõigi teiste programmides osalejate suhtes.
  Finantskontrolli, sissenõudmist ja muid pettusevastaseid meetmeid käsitlevad täiendavad eeskirjad on sätestatud III lisas.
  Kui komisjonil ei õnnestu saada tagasi täies ulatuses summasid, mis Šveitsi riiklik büroo võlgneb talle büroo süü tõttu toime pandud eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse tulemusena, vastutavad tagasisaamata summade eest Šveitsi ametiasutused. |
| --- | --- |

8.

Ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu Komisjoni ja Kontrollikoja kohustusi seoses programmide järelevalve ja hindamisega, teevad Šveits ja komisjon Šveitsi programmides osalemise üle pidevalt ühist järelevalvet. Šveits esitab komisjonile asjakohased aruanded ja võtab osa muudest liidu poolt selleks ette nähtud konkreetsetest meetmetest.

Šveitsi, komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahelistes suhetes kohaldatakse komisjoni otsuseid liikmesriikide, komisjoni ja siseriiklike asutuste / riiklike büroode kohustuste kohta programmide rakendamisel ning siseriiklikele asutustele / riiklikele büroodele mõeldud suunistes sätestatud ühiseid nõudeid, mis lisatakse komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahel sõlmitavatele lepingutele.

Komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo või Šveitsist pärit toetuse saaja vahelised lepingud ning Šveitsi riikliku büroo ja Šveitsist pärit toetuse saaja vahelised lepingud põhinevad Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse asjaomastel sätetel ja selle rakenduseeskirjadel, eelkõige seoses toetuste määramise ja toetuslepingute sõlmimisega. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse Šveitsi osalejate suhtes samamoodi kui kõigi teiste programmides osalejate suhtes.

Finantskontrolli, sissenõudmist ja muid pettusevastaseid meetmeid käsitlevad täiendavad eeskirjad on sätestatud III lisas.

Kui komisjonil ei õnnestu saada tagasi täies ulatuses summasid, mis Šveitsi riiklik büroo võlgneb talle büroo süü tõttu toime pandud eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse tulemusena, vastutavad tagasisaamata summade eest Šveitsi ametiasutused.

| 9. | Taotluste, lepingute, aruannete ja muude programmidega seotud haldusküsimuste puhul kasutatakse komisjoniga suhtlemisel mõnda liidu institutsioonide ametlikest keeltest. |
| --- | --- |

9.

Taotluste, lepingute, aruannete ja muude programmidega seotud haldusküsimuste puhul kasutatakse komisjoniga suhtlemisel mõnda liidu institutsioonide ametlikest keeltest.

II LISA

Šveitsi osamaks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal

| 1. | Programm „Aktiivsed noored”
  Selleks et osaleda programmis „Aktiivsed noored”, tasub Šveits Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu järgmises summas (miljonit eurot):







  Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,7 | 1,8 | 1,9 |

1.

Programm „Aktiivsed noored”

Selleks et osaleda programmis „Aktiivsed noored”, tasub Šveits Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu järgmises summas (miljonit eurot):

Aasta 2011

Aasta 2012

Aasta 2013

1,7

1,8

1,9

| 2. | Tegevusprogramm elukestva õppe alal
  Selleks et osaleda tegevusprogrammis elukestva õppe alal, tasub Šveits Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu järgmises summas (miljonit eurot):







  Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 |
| --- | --- | --- | --- |
| 14,2 | 14,9 | 15,6 |

2.

Tegevusprogramm elukestva õppe alal

Selleks et osaleda tegevusprogrammis elukestva õppe alal, tasub Šveits Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu järgmises summas (miljonit eurot):

Aasta 2011

Aasta 2012

Aasta 2013

14,2

14,9

15,6

| 3. | Šveitsi esindajate ja ekspertide lähetuskulud ja päevarahad, mis tulenevad osalemisest vaatlejatena otsuse nr 1719/2009/EÜ artiklis 9 ning otsuse nr 1720/2006/EÜ artiklis 10 osutatud komiteede töös või muudel programmide rakendamisega seotud koosolekutel, hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, kui seda tehakse liidu liikmesriikide esindajate ja ekspertide puhul. |
| --- | --- |

3.

Šveitsi esindajate ja ekspertide lähetuskulud ja päevarahad, mis tulenevad osalemisest vaatlejatena otsuse nr 1719/2009/EÜ artiklis 9 ning otsuse nr 1720/2006/EÜ artiklis 10 osutatud komiteede töös või muudel programmide rakendamisega seotud koosolekutel, hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, kui seda tehakse liidu liikmesriikide esindajate ja ekspertide puhul.

| 4. | Pärast käesoleva lepingu jõustumist või selle ajutise kohaldamise algust edastab komisjon iga järgneva aasta alguses Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab Šveitsi osamaksule igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis.
  Šveitsi osamaksu väljendatakse ja makstakse eurodes.
  Šveits tasub oma osamaksu 1. märtsiks, kui ta saab komisjoni rahastamisnõude kätte enne 1. veebruarit, või hiljemalt 30 päeva jooksul pärast rahastamisnõude kättesaamist, kui see saadakse kätte pärast 1. veebruarit.
  Iga viivitusega Šveitsi osamaksu tasumisel kaasneb kohustus tasuda intresse maksetähtpäevaks maksmata summalt. Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele lisandub kolm ja pool protsendipunkti. |
| --- | --- |

4.

Pärast käesoleva lepingu jõustumist või selle ajutise kohaldamise algust edastab komisjon iga järgneva aasta alguses Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab Šveitsi osamaksule igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis.

Šveitsi osamaksu väljendatakse ja makstakse eurodes.

Šveits tasub oma osamaksu 1. märtsiks, kui ta saab komisjoni rahastamisnõude kätte enne 1. veebruarit, või hiljemalt 30 päeva jooksul pärast rahastamisnõude kättesaamist, kui see saadakse kätte pärast 1. veebruarit.

Iga viivitusega Šveitsi osamaksu tasumisel kaasneb kohustus tasuda intresse maksetähtpäevaks maksmata summalt. Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele lisandub kolm ja pool protsendipunkti.

III LISA

FINANTSKONTROLL, SISSENÕUDMINE JA MUUD PETTUSEVASTASED MEETMED

I.   Liidu auditid ja pettusevastased meetmed

| 1. | Komisjon suhtleb Šveitsis asuvate programmides osalejate ja nende alltöövõtjatega otse. Nimetatud isikud võivad esitada otse komisjonile asjakohase teabe ja dokumendid, mille esitamine on ette nähtud käesolevas lepingus osutatud õigusaktidega ja nende õigusaktide alusel sõlmitud lepingutega. |
| --- | --- |

1.

Komisjon suhtleb Šveitsis asuvate programmides osalejate ja nende alltöövõtjatega otse. Nimetatud isikud võivad esitada otse komisjonile asjakohase teabe ja dokumendid, mille esitamine on ette nähtud käesolevas lepingus osutatud õigusaktidega ja nende õigusaktide alusel sõlmitud lepingutega.

| 2. | Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), (1) mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, (2) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (3) mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, (4) ning muudele käesolevas lepingus osutatud sätetele nähakse Šveitsis asuvate toetusesaajatega sõlmitud toetuslepingutega ette, et komisjoni töötajad või teised komisjoni volitatud isikud võivad teha igal ajal toetusesaajate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas finants- või muid auditeid.
  Šveitsi riikliku büroo arvepidamist ja toiminguid võivad kontrollida komisjoni töötajad või teised komisjoni volitatud isikud. Kontrollida võidakse ka selle struktuuri võimekust, mille Šveitsi on loonud, et rakendada käesolevas lepingus osutatud programmide eeskirju ja tagada usaldusväärne finantsjuhtimine vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006) ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007) asjaomastes artiklites sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), (1) mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, (2) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (3) mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, (4) ning muudele käesolevas lepingus osutatud sätetele nähakse Šveitsis asuvate toetusesaajatega sõlmitud toetuslepingutega ette, et komisjoni töötajad või teised komisjoni volitatud isikud võivad teha igal ajal toetusesaajate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas finants- või muid auditeid.

Šveitsi riikliku büroo arvepidamist ja toiminguid võivad kontrollida komisjoni töötajad või teised komisjoni volitatud isikud. Kontrollida võidakse ka selle struktuuri võimekust, mille Šveitsi on loonud, et rakendada käesolevas lepingus osutatud programmide eeskirju ja tagada usaldusväärne finantsjuhtimine vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006) ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007) asjaomastes artiklites sätestatud kriteeriumidele.

| 3. | Komisjoni töötajatele või teistele komisjoni volitatud isikutele tagatakse auditite tegemiseks vajalik juurdepääs tegevuskohtadele, tööle ja dokumentidele ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul olevale teabele. Selline juurdepääsuõigus nähakse sõnaselgelt ette lepingutes, mis sõlmitakse käesolevas lepingus osutatud õigusaktide rakendamiseks. Euroopa Ühenduste Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.
  Auditeid võidakse teha pärast programmide või käesoleva lepingu kehtivuse lõppu tingimustel, mis on sätestatud kõnealustes lepingutes. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni töötajatele või teistele komisjoni volitatud isikutele tagatakse auditite tegemiseks vajalik juurdepääs tegevuskohtadele, tööle ja dokumentidele ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul olevale teabele. Selline juurdepääsuõigus nähakse sõnaselgelt ette lepingutes, mis sõlmitakse käesolevas lepingus osutatud õigusaktide rakendamiseks. Euroopa Ühenduste Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.

Auditeid võidakse teha pärast programmide või käesoleva lepingu kehtivuse lõppu tingimustel, mis on sätestatud kõnealustes lepingutes.

| 4. | Käesoleva lepingu raames on komisjonil/Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) õigus teha Šveitsi territooriumil kohapealset kontrolli ja inspekteerimist kooskõlas nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (5) menetlussätetega.
  Kõnealune kontroll ja inspekteerimine valmistatakse ette ning need toimuvad tihedas koostöös Šveitsi määratud Šveitsi pädevate asutustega, kellele teatatakse piisavalt vara kontrolli ja inspekteerimise teema, eesmärk ja õiguslik alus, nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi.
  Kui asjaomased Šveitsi ametiasutused soovivad, võidakse kohapealset kontrolli ja inspekteerimist teha koos nendega.
  Kui programmides osalejad takistavad kohapealset kontrolli või inspekteerimist, siis annavad Šveitsi ametiasutused, tegutsedes kooskõlas oma riigi õigusnormidega, komisjonile/OLAFi inspektoritele sellist abi, mis võimaldab viimastel täita oma kohustusi seoses kohapealse kontrolli või inspekteerimisega.
  Komisjon/OLAF edastab viivitamata Šveitsi ametiasutustele kõik asjaolud või kahtlused eeskirjade eiramise juhtude kohta, millest ta on teada saanud kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus. Igal juhul on komisjon/OLAF kohustatud eespool nimetatud asutusi teavitama sellise kontrolli ja inspekteerimise tulemustest. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva lepingu raames on komisjonil/Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) õigus teha Šveitsi territooriumil kohapealset kontrolli ja inspekteerimist kooskõlas nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (5) menetlussätetega.

Kõnealune kontroll ja inspekteerimine valmistatakse ette ning need toimuvad tihedas koostöös Šveitsi määratud Šveitsi pädevate asutustega, kellele teatatakse piisavalt vara kontrolli ja inspekteerimise teema, eesmärk ja õiguslik alus, nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi.

Kui asjaomased Šveitsi ametiasutused soovivad, võidakse kohapealset kontrolli ja inspekteerimist teha koos nendega.

Kui programmides osalejad takistavad kohapealset kontrolli või inspekteerimist, siis annavad Šveitsi ametiasutused, tegutsedes kooskõlas oma riigi õigusnormidega, komisjonile/OLAFi inspektoritele sellist abi, mis võimaldab viimastel täita oma kohustusi seoses kohapealse kontrolli või inspekteerimisega.

Komisjon/OLAF edastab viivitamata Šveitsi ametiasutustele kõik asjaolud või kahtlused eeskirjade eiramise juhtude kohta, millest ta on teada saanud kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus. Igal juhul on komisjon/OLAF kohustatud eespool nimetatud asutusi teavitama sellise kontrolli ja inspekteerimise tulemustest.

II.   Šveitsi auditid ja pettusevastased meetmed

| 1. | Šveitsi riiklik pädev finantskontrolliasutus teeb programmide rakendamise üle asjaomast finantskontrolli vastavalt komisjoni otsuste (mis käsitlevad liikmesriikide, komisjoni ja riiklike büroode kohustusi programmi „Aktiivsed noored” ja elukestva õppe programmi (2007–2013) rakendamisel) artiklile 8 ning siseriiklikele asutustele/riiklikele büroodele mõeldud suunistes sätestatud ühistele nõuetele, mis on lisatud komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahel sõlmitud lepingutele. Komisjonile teavitatakse viivitamata mis tahes reaalsest pettuse- ja eeskirjade eiramise juhust või sellealasest kahtlusest ning meetmest, mida Šveitsi riiklik büroo ja riiklikud ametiasutused on nendega seoses võtnud. Šveitsi tagab riiklike või liidu tehtud kontrollide tulemusena tuvastatud reaalsete pettus- ja eeskirjade eiramise juhtude või sellealaste kahtluste uurimise ja nõuetekohase menetlemise.
  Eeskirjade eiramisena käsitatakse käesoleva lepingu kohaselt kohaldatava liidu õiguse ajaomase sätte või lepingust tulenevate kohustuste rikkumist, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegemata jätmisest ning kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või selle hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.
  Pettusena käsitatakse mis tahes tahtlikku tegu või tegemata jätmist, mis on seotud järgmisega:






  — | valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjeks on Euroopa Liidu üldeelarve või Euroopa Liidu poolt või nimel hallatavate eelarvete vahendite vääreraldamine või väärkinnipidamine; |
| --- | --- | --- |

1.

Šveitsi riiklik pädev finantskontrolliasutus teeb programmide rakendamise üle asjaomast finantskontrolli vastavalt komisjoni otsuste (mis käsitlevad liikmesriikide, komisjoni ja riiklike büroode kohustusi programmi „Aktiivsed noored” ja elukestva õppe programmi (2007–2013) rakendamisel) artiklile 8 ning siseriiklikele asutustele/riiklikele büroodele mõeldud suunistes sätestatud ühistele nõuetele, mis on lisatud komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahel sõlmitud lepingutele. Komisjonile teavitatakse viivitamata mis tahes reaalsest pettuse- ja eeskirjade eiramise juhust või sellealasest kahtlusest ning meetmest, mida Šveitsi riiklik büroo ja riiklikud ametiasutused on nendega seoses võtnud. Šveitsi tagab riiklike või liidu tehtud kontrollide tulemusena tuvastatud reaalsete pettus- ja eeskirjade eiramise juhtude või sellealaste kahtluste uurimise ja nõuetekohase menetlemise.

Eeskirjade eiramisena käsitatakse käesoleva lepingu kohaselt kohaldatava liidu õiguse ajaomase sätte või lepingust tulenevate kohustuste rikkumist, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegemata jätmisest ning kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või selle hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.

Pettusena käsitatakse mis tahes tahtlikku tegu või tegemata jätmist, mis on seotud järgmisega:

—

valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjeks on Euroopa Liidu üldeelarve või Euroopa Liidu poolt või nimel hallatavate eelarvete vahendite vääreraldamine või väärkinnipidamine;

| — | konkreetse kohustuse alusel teabe avalikustamata jätmisega, millel on sama tagajärg; |
| --- | --- |

—

konkreetse kohustuse alusel teabe avalikustamata jätmisega, millel on sama tagajärg;

| — | eespool nimetatud vahendite kasutamisega muuks otstarbeks kui see, milleks need algselt eraldati. |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud vahendite kasutamisega muuks otstarbeks kui see, milleks need algselt eraldati.

| 2. | Šveitsi ametiasutused võtavad asjakohased meetmed, et hoida ära nii passiivne kui ka aktiivne korruptsioon ja et võidelda sellega hankemenetluse või toetuse määramise mis tahes etapis või asjaomaste lepingute rakendamise ajal.
  Aktiivse korruptsioonina käsitatakse tahtlikku tegu, millega lubatakse või antakse otseselt või vahendaja kaudu ametnikule endale või kolmandale isikule mis tahes liiki soodustus vastutasuks selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud toimingu viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve.
  Passiivse korruptsioonina käsitatakse tahtlikku tegu, millega ametnik otseselt või vahendaja kaudu taotleb või saab mis tahes liiki soodustusi endale või kolmandale isikule või võtab vastu lubaduse sellise soodustuse saamise kohta selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud toimingu viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve. |
| --- | --- |

2.

Šveitsi ametiasutused võtavad asjakohased meetmed, et hoida ära nii passiivne kui ka aktiivne korruptsioon ja et võidelda sellega hankemenetluse või toetuse määramise mis tahes etapis või asjaomaste lepingute rakendamise ajal.

Aktiivse korruptsioonina käsitatakse tahtlikku tegu, millega lubatakse või antakse otseselt või vahendaja kaudu ametnikule endale või kolmandale isikule mis tahes liiki soodustus vastutasuks selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud toimingu viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve.

Passiivse korruptsioonina käsitatakse tahtlikku tegu, millega ametnik otseselt või vahendaja kaudu taotleb või saab mis tahes liiki soodustusi endale või kolmandale isikule või võtab vastu lubaduse sellise soodustuse saamise kohta selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud toimingu viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve.

| 3. | Šveitsi ametiasutused ja programmide rakendamise eest vastutavad töötajad võtavad kõik ettevaatusabinõud, et hoida ära võimalik huvide konflikt ning teavitavad viivitamata komisjoni, kui on olemas selline huvide konflikt või olukord, kus selline huvide konflikt võib tekkida. |
| --- | --- |

3.

Šveitsi ametiasutused ja programmide rakendamise eest vastutavad töötajad võtavad kõik ettevaatusabinõud, et hoida ära võimalik huvide konflikt ning teavitavad viivitamata komisjoni, kui on olemas selline huvide konflikt või olukord, kus selline huvide konflikt võib tekkida.

III.   Konfidentsiaalsus

Käesolevast lisast tuleneva mis tahes vormis edastatud või saadud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis on Šveitsi õiguse kohaselt ette nähtud samalaadsele teabele ning sisaldub liidu institutsioonide suhtes kohaldatavates asjaomastes sätetes. Sellist teavet võib edastada ainult neile isikutele liidu institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis, kelle ülesanded seda nõuavad, samuti ei tohi seda teavet kasutada muul eesmärgil kui lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitseks.

IV.   Haldusmeetmed ja -karistused

Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse kohaldamist, võib komisjon rakendada haldusmeetmeid ja -karistusi, mis on ette nähtud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ning määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (6).

V.   Sissenõudmine

Komisjoni kaudse tsentraliseeritud halduse alla kuuluvate meetmete puhul vastutab Šveitsi riiklik büroo summade sissenõudmise taotluste väljaandmise eest ja mis tahes õigusliku meetme rakendamise eest toetusesaaja suhtes, konsulteerides komisjoniga. Šveitsi riikliku büroo süü tõttu toime pandud eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse korral vastutavad tagasisaamata summade eest Šveitsi ametiasutused.

Komisjoni otsese tsentraliseeritud halduse alla kuuluvate meetmete puhul on otsused, mis komisjon on teinud käesoleva lepingu raames ja mis sisaldavad rahalisi kohustusi teistele isikutele peale riikide, Šveitsis täitedokumendi staatusega. Täitmisele kohaldatakse Šveitsis kehtivat tsiviilmenetlust. Otsusele lisatakse selle täitekorraldus ega nõuta muid formaalsusi kui otsuse autentsuse tõestamine, milleks Šveitsi valitsus nimetab ametiasutuse ning teeb selle komisjonile teatavaks. Pärast seda, kui nimetatud formaalsused on komisjoni taotlusel täidetud, saab komisjon alustada täitemenetlust siseriikliku õiguse kohaselt, pöördudes otse pädeva asutuse poole. Komisjoni otsuse õiguspärasuse üle on õigus otsustada Euroopa Liidu Kohtul.

Samadel tingimustel viiakse täide Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis on tehtud käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvas lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(4)  ELT L 111, 28.4.2007, lk 13.

(5)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(6)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

NÕUKOGU DEKLARATSIOON ŠVEITSI OSALEMISE KOHTA KOMITEEDE KOOSOLEKUTEL

Nõukogu lepib kokku, et Šveitsi esindajad osalevad programmi „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammi elukestva õppe alal (2007–2013) komiteede koosolekutel nende punktide arutamisel, mis käsitlevad Šveitsiga seotud küsimusi. Šveitsi esindajatel ei ole õigust viibida nimetatud komiteede hääletamise juures.

---

MÄÄRUSED

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 285/2010,

6. aprill 2010,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus sõlmis nõukogu otsusega 2001/539/EÜ (2) rahvusvaheliste õhuvedude reeglite ühtlustamise konventsiooni, mille osas lepiti kokku 28. mail 1999. aastal Montréalis (Montréali konventsioon) ja millega sätestatakse vastutust käsitlevad eeskirjad seoses inimeste ja nende pagasi ning lasti rahvusvahelise õhuveoga. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus sõlmis nõukogu otsusega 2001/539/EÜ (2) rahvusvaheliste õhuvedude reeglite ühtlustamise konventsiooni, mille osas lepiti kokku 28. mail 1999. aastal Montréalis (Montréali konventsioon) ja millega sätestatakse vastutust käsitlevad eeskirjad seoses inimeste ja nende pagasi ning lasti rahvusvahelise õhuveoga.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 785/2004 on sätestatud kindlustuse miinimumnõuded, mis käsitlevad reisijate ja nende pagasi ning lastiga seotud vastutust, et tagada lennuettevõtjatele piisav kindlustatus, mis katab neile Montréali konventsiooni alusel kuuluva vastutuse. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 785/2004 on sätestatud kindlustuse miinimumnõuded, mis käsitlevad reisijate ja nende pagasi ning lastiga seotud vastutust, et tagada lennuettevõtjatele piisav kindlustatus, mis katab neile Montréali konventsiooni alusel kuuluva vastutuse.

| (3) | Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) vaatas hiljuti läbi lennuettevõtjatele Montréali konventsiooni alusel kuuluva vastutuse piirmäärad seoses inflatsiooniteguriga, mis vastab inflatsiooni kogumäärale alates Montréali konventsiooni jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) vaatas hiljuti läbi lennuettevõtjatele Montréali konventsiooni alusel kuuluva vastutuse piirmäärad seoses inflatsiooniteguriga, mis vastab inflatsiooni kogumäärale alates Montréali konventsiooni jõustumise kuupäevast.

| (4) | ICAO tegi kindlaks, et alates Montréali konventsiooni jõustumise kuupäevast (4. november 2003) on inflatsioonitegur kasvanud üle 10 protsendi, mis on vastutuse piirmäärade muutmise lävi. Seepärast on vastutuse piirmäärad asjakohaselt läbi vaadatud. |
| --- | --- |

(4)

ICAO tegi kindlaks, et alates Montréali konventsiooni jõustumise kuupäevast (4. november 2003) on inflatsioonitegur kasvanud üle 10 protsendi, mis on vastutuse piirmäärade muutmise lävi. Seepärast on vastutuse piirmäärad asjakohaselt läbi vaadatud.

| (5) | Määruses (EÜ) nr 785/2004 sätestatud kindlustuse miinimumnõudeid seoses reisijate ja nende pagasi ning lastiga tuleks õigeaegselt kohandada Montréali konventsiooni kohaste läbivaadatud vastutuse piirmääradega, mis jõustusid 30. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ) nr 785/2004 sätestatud kindlustuse miinimumnõudeid seoses reisijate ja nende pagasi ning lastiga tuleks õigeaegselt kohandada Montréali konventsiooni kohaste läbivaadatud vastutuse piirmääradega, mis jõustusid 30. detsembril 2009.

| (6) | Reisijatega seotud vastutuse puhul on määruses (EÜ) nr 785/2004 sätestatud kindlustuse miinimumnõudeid Montréali konventsiooni kohaste läbivaadatud vastutuse piirmääradega võrreldes märkimisväärselt suurendatud. |
| --- | --- |

(6)

Reisijatega seotud vastutuse puhul on määruses (EÜ) nr 785/2004 sätestatud kindlustuse miinimumnõudeid Montréali konventsiooni kohaste läbivaadatud vastutuse piirmääradega võrreldes märkimisväärselt suurendatud.

| (7) | Pagasi ja lastiga seotud vastutuse puhul tuleks määruses (EÜ) nr 785/2004 sätestatud kindlustuse miinimumnõudeid suurendada Montréali konventsiooni kohaste läbivaadatud vastutuse piirmääradeni. |
| --- | --- |

(7)

Pagasi ja lastiga seotud vastutuse puhul tuleks määruses (EÜ) nr 785/2004 sätestatud kindlustuse miinimumnõudeid suurendada Montréali konventsiooni kohaste läbivaadatud vastutuse piirmääradeni.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 785/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 785/2004 vastavalt muuta.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) (3) artikli 25 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) (3) artikli 25 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 785/2004 artikli 6 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Reisijate pagasiga seotud vastutuse puhul on minimaalne kindlustuskate 1 131 SDR-ühikut reisija kohta kommertslendude puhul.

3.   Lastiga seotud vastutuse puhul on minimaalne kindlustuskate 19 SDR-ühikut kilogrammi kohta kommertslendude puhul.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT L 194, 18.7.2001, lk 38.

2

(3)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

3

---

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 286/2010,

6. aprill 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 88/2007 seoses statistiliste andmete esitamisega makarontoodete koguste kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1216/2009, millega nähakse ette teatavate põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3 ja artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 88/2007, millega kehtestatakse kaupade CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate makarontoodete kujul eksporditava teravilja eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad, (2) nähakse ette, et kõnealuste koodide alla kuuluvatele Ameerika Ühendriikidesse eksporditavatele makarontoodetele tuleb lisada sertifikaat (sertifikaat P2), kuhu on märgitud, kas need tooted vastavad toetuse määra saamise tingimustele, mida kohaldatakse nende valmistamiseks kasutatud teraviljasektori põhitoodete suhtes Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel. Kõnealuse määrusega nähakse samuti ette, et liikmesriikide pädevad asutused edastavad vajalikud statistilised andmed komisjonile. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 88/2007, millega kehtestatakse kaupade CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate makarontoodete kujul eksporditava teravilja eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad, (2) nähakse ette, et kõnealuste koodide alla kuuluvatele Ameerika Ühendriikidesse eksporditavatele makarontoodetele tuleb lisada sertifikaat (sertifikaat P2), kuhu on märgitud, kas need tooted vastavad toetuse määra saamise tingimustele, mida kohaldatakse nende valmistamiseks kasutatud teraviljasektori põhitoodete suhtes Ameerika Ühendriikidesse eksportimisel. Kõnealuse määrusega nähakse samuti ette, et liikmesriikide pädevad asutused edastavad vajalikud statistilised andmed komisjonile.

| (2) | Halduskoormuse vähendamiseks tuleks sätestada, et liikmesriikide pädevad asutused võivad statistilisi andmeid mitte edastada juhul, kui kõnealuste CN-koodide alla kuuluvate makarontoodete valmistamiseks kasutatud teraviljasektori põhitoodete suhtes kohaldatava toetuse maksmine on peatatud või kui toetust ei maksta. |
| --- | --- |

(2)

Halduskoormuse vähendamiseks tuleks sätestada, et liikmesriikide pädevad asutused võivad statistilisi andmeid mitte edastada juhul, kui kõnealuste CN-koodide alla kuuluvate makarontoodete valmistamiseks kasutatud teraviljasektori põhitoodete suhtes kohaldatava toetuse maksmine on peatatud või kui toetust ei maksta.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 88/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 88/2007 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas aluslepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas aluslepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 88/2007 artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

1.   Liikmesriikide pädevad asutused edastavad komisjonile hiljemalt iga kuu lõpuks statistilised andmed makarontoodete koguste kohta CN-koodide kaupa, täpsustades kogused, mis vastavad või ei vasta eksporditoetuse saamise tingimustele ja mille kohta on eelmise kuu jooksul välja antud sertifikaadid, järgmisel aadressil:

| Euroopa Komisjon, |
| --- |
| Directorate-General Enterprise and Industry, |
| Non-Annex I products, |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

Euroopa Komisjon,

Directorate-General Enterprise and Industry,

Non-Annex I products,

B-1049 Bruxelles/Brussel

2.   Kui kõnealuste CN-koodide 1902 11 00 ja 1902 19 alla kuuluvate makarontoodete valmistamiseks kasutatud teraviljasektori põhitoodete suhtes kohaldatava toetuse maksmine on peatatud või kui toetust ei maksta, võivad liikmesriikide pädevad asutused lõikes 1 osutatud statistiliste andmete esitamisest loobuda.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 328, 15.12.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 21, 30.1.2007, lk 16.

2

---

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 287/2010,

6. aprill 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. aprillil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 160,8 |
| JO | 96,4 |
| MA | 126,5 |
| TN | 138,4 |
| TR | 106,2 |
| ZZ | 125,7 |
| 0707 00 05 | JO | 92,1 |
| MA | 106,5 |
| MK | 87,5 |
| TR | 127,4 |
| ZZ | 103,4 |
| 0709 90 70 | MA | 98,1 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 101,9 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 63,4 |
| MA | 51,3 |
| TN | 48,0 |
| TR | 67,5 |
| ZZ | 56,3 |
| 0805 50 10 | TR | 64,3 |
| ZA | 71,7 |
| ZZ | 68,0 |
| 0808 10 80 | AR | 101,4 |
| BR | 88,1 |
| CL | 85,5 |
| CN | 73,4 |
| MK | 22,4 |
| US | 140,5 |
| UY | 74,3 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 83,9 |
| 0808 20 50 | AR | 97,2 |
| CL | 102,5 |
| CN | 92,0 |
| UY | 106,8 |
| ZA | 100,4 |
| ZZ | 99,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

160,8

JO

96,4

MA

126,5

TN

138,4

TR

106,2

ZZ

125,7

0707 00 05

JO

92,1

MA

106,5

MK

87,5

TR

127,4

ZZ

103,4

0709 90 70

MA

98,1

TR

105,7

ZZ

101,9

0805 10 20

EG

51,1

IL

63,4

MA

51,3

TN

48,0

TR

67,5

ZZ

56,3

0805 50 10

TR

64,3

ZA

71,7

ZZ

68,0

0808 10 80

AR

101,4

BR

88,1

CL

85,5

CN

73,4

MK

22,4

US

140,5

UY

74,3

ZA

85,5

ZZ

83,9

0808 20 50

AR

97,2

CL

102,5

CN

92,0

UY

106,8

ZA

100,4

ZZ

99,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 288/2010,

6. aprill 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 282/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 282/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. aprillil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 86, 1.4.2010, lk 27.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 7. aprillist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 35,27 | 0,70 |
| 1701 11 90 (1) | 35,27 | 4,32 |
| 1701 12 10 (1) | 35,27 | 0,57 |
| 1701 12 90 (1) | 35,27 | 4,03 |
| 1701 91 00 (2) | 35,76 | 7,35 |
| 1701 99 10 (2) | 35,76 | 3,61 |
| 1701 99 90 (2) | 35,76 | 3,61 |
| 1702 90 95 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

35,27

0,70

1701 11 90 (1)

35,27

4,32

1701 12 10 (1)

35,27

0,57

1701 12 90 (1)

35,27

4,03

1701 91 00 (2)

35,76

7,35

1701 99 10 (2)

35,76

3,61

1701 99 90 (2)

35,76

3,61

1702 90 95 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 289/2010,

6. aprill 2010,

millega muudetakse määrust (EL) nr 281/2010, millega määratakse kindlaks teraviljasektori impordimaksud alates 1. aprillist 2010

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1. aprillist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 281/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

Alates 1. aprillist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) nr 281/2010 (3).

| (2) | Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EL) nr 281/2010 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Kuna arvutatud keskmine impordimaks erineb kehtestatud impordimaksust viie euro võrra tonni kohta, tuleks määrusega (EL) nr 281/2010 kehtestatud impordimakse vastavalt kohandada.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 281/2010 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 281/2010 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 281/2010 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrus kohaldatakse alates 7. aprillist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

(3)  ELT L 86, 1.4.2010, lk 24.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 7. aprillist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 28,77 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 22,20 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 22,20 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 28,77 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

28,77

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

22,20

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

22,20

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

28,77

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere või Musta mere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

5.4.2010

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 151,61 | 101,07 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 169,70 | 159,70 | 139,70 | 76,11 |
| Lahe lisatasu | 49,68 | 12,42 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | — | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

151,61

101,07

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

169,70

159,70

139,70

76,11

Lahe lisatasu

49,68

12,42

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

—

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 25,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 56,43 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

25,62 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

56,43 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 290/2010,

6. aprill 2010,

millega 123. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu (1) ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1 (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 25. märtsil 2010 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, ja muuta ühte kannet asjaomases loetelus. |
| --- | --- |

(2)

25. märtsil 2010 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, ja muuta ühte kannet asjaomases loetelus.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

välissuhete peadirektor

João VALE DE ALMEIDA

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

(2)  Artikkel 7a lisati nõukogu määrusega (EL) nr 1286/2009 (ELT L 346, 23.12.2009, lk 42).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmine kanne:
  Muthanna Harith Al-Dari (teiste nimedega a) Dr. Muthanna Al Dari, b) Muthana Harith Al Dari, c) Muthanna Harith Sulayman Al-Dari, d) Muthanna Harith Sulayman Al-Dhari, e) Muthanna Hareth Al-Dhari, f) Muthana Haris Al-Dhari, g) doktor Muthanna Harith Sulayman Al Dari Al-Zawba’, h) Muthanna Harith Sulayman Al-Dari Al-Zobai, i) Muthanna Harith Sulayman Al-Dari al-Zawba’i, j) Muthanna Hareth al-Dari, k) Muthana Haris al-Dari, l) doktor Muthanna al-Dari, m) Dr Muthanna Harith al-Dari al-Zowbai). Tiitel: doktor. Aadress: a) Amman, Jordan, b) Khan Dari, Iraak (varasem aadress), c) Asas Village, Abu Ghurayb, Iraak (varasem aadress), d) Egiptus (varasem aadress). Sünniaeg: 16.6.1969. Sünnikoht: Iraak. Kodakondsus: Iraagi. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.3.2010. |
| --- | --- |

(1)

Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmine kanne:

Muthanna Harith Al-Dari (teiste nimedega a) Dr. Muthanna Al Dari, b) Muthana Harith Al Dari, c) Muthanna Harith Sulayman Al-Dari, d) Muthanna Harith Sulayman Al-Dhari, e) Muthanna Hareth Al-Dhari, f) Muthana Haris Al-Dhari, g) doktor Muthanna Harith Sulayman Al Dari Al-Zawba’, h) Muthanna Harith Sulayman Al-Dari Al-Zobai, i) Muthanna Harith Sulayman Al-Dari al-Zawba’i, j) Muthanna Hareth al-Dari, k) Muthana Haris al-Dari, l) doktor Muthanna al-Dari, m) Dr Muthanna Harith al-Dari al-Zowbai). Tiitel: doktor. Aadress: a) Amman, Jordan, b) Khan Dari, Iraak (varasem aadress), c) Asas Village, Abu Ghurayb, Iraak (varasem aadress), d) Egiptus (varasem aadress). Sünniaeg: 16.6.1969. Sünnikoht: Iraak. Kodakondsus: Iraagi. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.3.2010.

| (2) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all asendatakse kanne „Global Relief Foundation (GRF) (teiste nimedega a) Fondation Secours Mondial (FSM), b) Secours mondial de France (SEMONDE), c) Fondation Secours Mondial — Belgique a.s.b.l., d) Fondation Secours Mondial v.z.w, e) FSM, f) Stichting Wereldhulp — België, v.z.w., g) Fondation Secours Mondial — Kosovo, h) Fondation Secours Mondial „World Relief”). Aadress: a) 9935 South 76th Avenue, Unit 1, Bridgeview, Illinois 60455, USA; b) PO Box 1406, Bridgeview, Illinois 60455, USA; c) 49 rue du Lazaret, 67100 Strasbourg, Prantsusmaa; d) Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgia; e) Rue des Bataves 69, 1040 Etterbeek (Brüssel), Belgia; f) PO Box 6, 1040 Etterbeek 2 (Brüssel), Belgia; g) Mula Mustafe Baseskije Street 72, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina; h) Put Mladih Muslimana Street 30/A, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina; i) 64 Potur Mahala Street, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina; j) Rr. Skenderbeu 76, Lagjja Sefa, Gjakova, Kosovo; k) Ylli Morina Road, Djakovica, Kosovo; l) Rruga e Kavajes, Building No. 3, Apartment No 61, PO Box 2892, Tirana, Albaania; m) House 267 Street No 54, Sector F — 11/4, Islamabad, Pakistan. Muu teave: a) muud tegevuskohad välisriikides: Afganistan, Aserbaidžaan, Bangladesh, Hiina, Eritrea, Etioopia, Gruusia, India, Iraak, Jordaania, Liibanon, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Sierra Leone, Somaalia ja Süüria; b) Ameerika Ühendriikide föderaalne tööandja identifitseerimisnumber: 36-3804626; c) käibemaksukohustuslase nr: BE 454419759; d) aadressid Belgias kuuluvad asutustele Fondation Secours Mondial – Belgique a.s.b.l ja Fondation Secours Mondial vzw. ja Stichting Wereldhulp — België, v.z.w alates 1998. aastast. Artikli 2a lõike 4 punktis b pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all osutatud kuupäev 22.10.2002” asendatakse järgmisega:
  Global Relief Foundation (GRF) (teiste nimedega a) Fondation Secours Mondial (FSM), b) Secours mondial de France (SEMONDE), c) Fondation Secours Mondial — Belgique a.s.b.l., d) Fondation Secours Mondial v.z.w, e) FSM, f) Stichting Wereldhulp — België, v.z.w., g) Fondation Secours Mondial — Kosovo, h) Fondation Secours Mondial „World Relief”. Aadress: a) 9935 South 76th Avenue, Unit 1, Bridgeview, Illinois 60455, USA; b) PO Box 1406, Bridgeview, Illinois 60455, USA; c) 49 rue du Lazaret, 67100 Strasbourg, Prantsusmaa; d) Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgia; e) Rue des Bataves 69, 1040 Etterbeek (Brüssel), Belgia; f) PO Box 6, 1040 Etterbeek 2 (Brüssel), Belgia; g) Rr. Skenderbeu 76, Lagjja Sefa, Gjakova, Kosovo; h) Ylli Morina Road, Djakovica, Kosovo; i) Rruga e Kavajes, Building No. 3, Apartment No 61, PO Box 2892, Tirana, Albaania; j) House 267 Street No 54, Sector F — 11/4, Islamabad, Pakistan. Muu teave: a) muud tegevuskohad välisriikides: Afganistan, Aserbaidžaan, Bangladesh, Hiina, Eritrea, Etioopia, Gruusia, India, Iraak, Jordaania, Liibanon, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Sierra Leone, Somaalia ja Süüria; b) Ameerika Ühendriikide föderaalne tööandja identifitseerimisnumber: 36-3804626; c) käibemaksukohustuslase nr: BE 454419759; d) aadressid Belgias kuuluvad asutustele Fondation Secours Mondial – Belgique a.s.b.l ja Fondation Secours Mondial vzw. ja Stichting Wereldhulp — België, v.z.w alates 1998. aastast. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 22.10.2002. |
| --- | --- |

(2)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all asendatakse kanne „Global Relief Foundation (GRF) (teiste nimedega a) Fondation Secours Mondial (FSM), b) Secours mondial de France (SEMONDE), c) Fondation Secours Mondial — Belgique a.s.b.l., d) Fondation Secours Mondial v.z.w, e) FSM, f) Stichting Wereldhulp — België, v.z.w., g) Fondation Secours Mondial — Kosovo, h) Fondation Secours Mondial „World Relief”). Aadress: a) 9935 South 76th Avenue, Unit 1, Bridgeview, Illinois 60455, USA; b) PO Box 1406, Bridgeview, Illinois 60455, USA; c) 49 rue du Lazaret, 67100 Strasbourg, Prantsusmaa; d) Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgia; e) Rue des Bataves 69, 1040 Etterbeek (Brüssel), Belgia; f) PO Box 6, 1040 Etterbeek 2 (Brüssel), Belgia; g) Mula Mustafe Baseskije Street 72, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina; h) Put Mladih Muslimana Street 30/A, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina; i) 64 Potur Mahala Street, Travnik, Bosnia ja Hertsegoviina; j) Rr. Skenderbeu 76, Lagjja Sefa, Gjakova, Kosovo; k) Ylli Morina Road, Djakovica, Kosovo; l) Rruga e Kavajes, Building No. 3, Apartment No 61, PO Box 2892, Tirana, Albaania; m) House 267 Street No 54, Sector F — 11/4, Islamabad, Pakistan. Muu teave: a) muud tegevuskohad välisriikides: Afganistan, Aserbaidžaan, Bangladesh, Hiina, Eritrea, Etioopia, Gruusia, India, Iraak, Jordaania, Liibanon, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Sierra Leone, Somaalia ja Süüria; b) Ameerika Ühendriikide föderaalne tööandja identifitseerimisnumber: 36-3804626; c) käibemaksukohustuslase nr: BE 454419759; d) aadressid Belgias kuuluvad asutustele Fondation Secours Mondial – Belgique a.s.b.l ja Fondation Secours Mondial vzw. ja Stichting Wereldhulp — België, v.z.w alates 1998. aastast. Artikli 2a lõike 4 punktis b pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all osutatud kuupäev 22.10.2002” asendatakse järgmisega:

Global Relief Foundation (GRF) (teiste nimedega a) Fondation Secours Mondial (FSM), b) Secours mondial de France (SEMONDE), c) Fondation Secours Mondial — Belgique a.s.b.l., d) Fondation Secours Mondial v.z.w, e) FSM, f) Stichting Wereldhulp — België, v.z.w., g) Fondation Secours Mondial — Kosovo, h) Fondation Secours Mondial „World Relief”. Aadress: a) 9935 South 76th Avenue, Unit 1, Bridgeview, Illinois 60455, USA; b) PO Box 1406, Bridgeview, Illinois 60455, USA; c) 49 rue du Lazaret, 67100 Strasbourg, Prantsusmaa; d) Vaatjesstraat 29, 2580 Putte, Belgia; e) Rue des Bataves 69, 1040 Etterbeek (Brüssel), Belgia; f) PO Box 6, 1040 Etterbeek 2 (Brüssel), Belgia; g) Rr. Skenderbeu 76, Lagjja Sefa, Gjakova, Kosovo; h) Ylli Morina Road, Djakovica, Kosovo; i) Rruga e Kavajes, Building No. 3, Apartment No 61, PO Box 2892, Tirana, Albaania; j) House 267 Street No 54, Sector F — 11/4, Islamabad, Pakistan. Muu teave: a) muud tegevuskohad välisriikides: Afganistan, Aserbaidžaan, Bangladesh, Hiina, Eritrea, Etioopia, Gruusia, India, Iraak, Jordaania, Liibanon, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Sierra Leone, Somaalia ja Süüria; b) Ameerika Ühendriikide föderaalne tööandja identifitseerimisnumber: 36-3804626; c) käibemaksukohustuslase nr: BE 454419759; d) aadressid Belgias kuuluvad asutustele Fondation Secours Mondial – Belgique a.s.b.l ja Fondation Secours Mondial vzw. ja Stichting Wereldhulp — België, v.z.w alates 1998. aastast. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 22.10.2002.

---

OTSUSED

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/31

---

NÕUKOGU OTSUS,

16. märts 2010,

kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise kohta Euroopa Liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks

(2010/196/EL, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta), (1) eriti selle artikli 2 lõike 7 teist lõiget,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. veebruari 1998. aasta määruse (EÜ) nr 448/98 (millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas) (2) artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu otsuse FISIMi jaotamiseks, et määrata kindlaks ühenduse eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatav sisemajanduse kogutoodang. Sisemajanduse kogutoodangu mõiste asendati alates 1. jaanuarist 2002 vastavalt nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsusele 2000/597/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (3) rahvamajanduse kogutulu ehk kogurahvatulu mõistega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. veebruari 1998. aasta määruse (EÜ) nr 448/98 (millega täiendatakse ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2223/96 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA) raames kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste (FISIM) jaotamise osas) (2) artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu otsuse FISIMi jaotamiseks, et määrata kindlaks ühenduse eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatav sisemajanduse kogutoodang. Sisemajanduse kogutoodangu mõiste asendati alates 1. jaanuarist 2002 vastavalt nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsusele 2000/597/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (3) rahvamajanduse kogutulu ehk kogurahvatulu mõistega.

| (2) | Otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 7 teises lõigus on sätestatud, et kui Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA 95) muutmisega peaks kaasnema komisjoni kindlaks määratud kogurahvatulu taseme märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu, kas neid muudatusi kohaldatakse nimetatud otsuse rakendamisel. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 7 teises lõigus on sätestatud, et kui Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (ESA 95) muutmisega peaks kaasnema komisjoni kindlaks määratud kogurahvatulu taseme märkimisväärne muutumine, otsustab nõukogu, kas neid muudatusi kohaldatakse nimetatud otsuse rakendamisel.

| (3) | Liidu eelarve ja omavahendite jaoks on asjakohane kasutada uusimaid statistikamõisteid, eriti kogurahvatulu kindlaksmääramisel, mille komisjon arvutab ESA 95 kohaselt. Seetõttu peaks FISIM olema liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks jaotatud. |
| --- | --- |

(3)

Liidu eelarve ja omavahendite jaoks on asjakohane kasutada uusimaid statistikamõisteid, eriti kogurahvatulu kindlaksmääramisel, mille komisjon arvutab ESA 95 kohaselt. Seetõttu peaks FISIM olema liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks jaotatud.

| (4) | 2008. aasta oktoobris olid kõik ELi 27 liikmesriiki edastanud oma andmed, sealhulgas FISIMi jaotamise vastavalt uuele metoodikale. Nimetatud andmete hindamine näitas, et FISIMi jaotamisega kaasneb märkimisväärne muutus otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 7 teise lõigu tähenduses, sest see suurendab kogurahvatulu keskmiselt rohkem kui 1 % ja muudab nimetatud otsuse artiklis 3 kirjeldatud meetodi kohaldamise korral artiklis 3 määratud ülemmäärasid. |
| --- | --- |

(4)

2008. aasta oktoobris olid kõik ELi 27 liikmesriiki edastanud oma andmed, sealhulgas FISIMi jaotamise vastavalt uuele metoodikale. Nimetatud andmete hindamine näitas, et FISIMi jaotamisega kaasneb märkimisväärne muutus otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 7 teise lõigu tähenduses, sest see suurendab kogurahvatulu keskmiselt rohkem kui 1 % ja muudab nimetatud otsuse artiklis 3 kirjeldatud meetodi kohaldamise korral artiklis 3 määratud ülemmäärasid.

| (5) | Seetõttu peaks FISIMi jaotamist kohaldama otsuse 2007/436/EÜ, Euratom rakendamisel. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu peaks FISIMi jaotamist kohaldama otsuse 2007/436/EÜ, Euratom rakendamisel.

| (6) | Peetakse asjakohaseks, et sellest tulenevad muutusi kohaldataks alates eelarveaastast 2010, |
| --- | --- |

(6)

Peetakse asjakohaseks, et sellest tulenevad muutusi kohaldataks alates eelarveaastast 2010,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM) jaotatakse ka liidu eelarve ja omavahendite eesmärgil kasutatava kogurahvatulu kindlaksmääramiseks.

Artikkel 2

Artikli 1 kohast FISIMi jaotamist kohaldatakse otsuse 2007/436/EÜ, Euratom rakendamisel alates 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. märts 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

1

(2)  EÜT L 58, 27.2.1998, lk 1.

2

(3)  EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.

3

---

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/33

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/197/ÜVJP,

31. märts 2010,

Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) käivitamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2010. aasta otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta (1), eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO Julgeolekunõukogu rõhutas oma 26. mail 2009 vastu võetud resolutsioonis 1872 (2009) olukorra kohta Somaalias, et on oluline uuesti moodustada, välja õpetada, varustusega varustada ja alaliselt säilitada Somaalia julgeolekujõud, ning innustas liikmesriike ning piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone pakkuma Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe ja varustamise jaoks tehnilist abi. ÜRO Julgeolekunõukogu tuletas oma 30. novembril 2009 vastu võetud resolutsioonis 1897 (2009) meelde oma varasemaid resolutsioone ning kinnitas veel kord, et austab Somaalia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust, poliitilist iseseisvust ja ühtsust. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO Julgeolekunõukogu rõhutas oma 26. mail 2009 vastu võetud resolutsioonis 1872 (2009) olukorra kohta Somaalias, et on oluline uuesti moodustada, välja õpetada, varustusega varustada ja alaliselt säilitada Somaalia julgeolekujõud, ning innustas liikmesriike ning piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone pakkuma Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe ja varustamise jaoks tehnilist abi. ÜRO Julgeolekunõukogu tuletas oma 30. novembril 2009 vastu võetud resolutsioonis 1897 (2009) meelde oma varasemaid resolutsioone ning kinnitas veel kord, et austab Somaalia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust, poliitilist iseseisvust ja ühtsust.

| (2) | Uganda kaitseminister tervitas 5. jaanuari 2010. aasta kuupäevaga kirjas liidu kavandatavat missiooni, millega toetatakse Somaalia julgeolekusektorit, ja kutsus liitu üles osalema vähemalt ühe aasta jooksul Ugandas toimuvas Somaalia julgeolekujõudude väljaõppetegevuses. |
| --- | --- |

(2)

Uganda kaitseminister tervitas 5. jaanuari 2010. aasta kuupäevaga kirjas liidu kavandatavat missiooni, millega toetatakse Somaalia julgeolekusektorit, ja kutsus liitu üles osalema vähemalt ühe aasta jooksul Ugandas toimuvas Somaalia julgeolekujõudude väljaõppetegevuses.

| (3) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Taani ei osale seega missiooni rahastamises, |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Taani ei osale seega missiooni rahastamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (edaspidi „EUTM Somalia”) missiooni plaan kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Missioon EUTM Somalia käivitatakse 7. aprillil 2010.

Artikkel 3

EUTM Somalia ELi missiooni ülemat volitatakse käesolevaga andma viivitamatult aktiveerimiskäsku (ACTORD) vägede paigutamiseks operatsiooni piirkonda ja alustama missiooni elluviimist.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 31. märtsi 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Á. MORATINOS

---

(1)  ELT L 44, 19.2.2010, lk 16.

1

---

| 7.4.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/34

---

KOMISJONI OTSUS,

6. aprill 2010,

millega vabastatakse Läti teatavatest kohustustest kohaldada nõukogu direktiive 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L.

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 2042 all)

(Ainult lätikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/198/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 23a,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemnete turustamise kohta, (2) eriti selle artiklit 28,

võttes arvesse Läti esitatud taotlust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiividega 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ on sätestatud teatavad teraviljaseemne ning õli- ja kiutaimede seemnete turustamist käsitlevad sätted. Kõnealuste direktiividega on ka ette nähtud, et teatud tingimustel võib liikmesriigid osaliselt või täielikult vabastada kohustusest kohaldada nende direktiivide sätteid teatavate liikide suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Direktiividega 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ on sätestatud teatavad teraviljaseemne ning õli- ja kiutaimede seemnete turustamist käsitlevad sätted. Kõnealuste direktiividega on ka ette nähtud, et teatud tingimustel võib liikmesriigid osaliselt või täielikult vabastada kohustusest kohaldada nende direktiivide sätteid teatavate liikide suhtes.

| (2) | Läti on esitanud taotluse, et ta vabastataks kohustustest seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja osaliselt seoses liigiga Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

(2)

Läti on esitanud taotluse, et ta vabastataks kohustustest seoses liikidega Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja osaliselt seoses liigiga Helianthus annuus L.

| (3) | Liikide Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L. seemneid Lätis tavaliselt ei toodeta ega turustata. Peale selle on nende majanduslik tähtsus asjaomases riigis väga väike. Kliimatingimuste tõttu ei toodeta Lätis liigi Helianthus annuus L. seemneid; külvamiseks imporditakse seemneid teistest riikidest ja saaki kasutatakse vaid söödaks. |
| --- | --- |

(3)

Liikide Avena strigosa Schreb., Brassica nigra (L.) Koch ja Helianthus annuus L. seemneid Lätis tavaliselt ei toodeta ega turustata. Peale selle on nende majanduslik tähtsus asjaomases riigis väga väike. Kliimatingimuste tõttu ei toodeta Lätis liigi Helianthus annuus L. seemneid; külvamiseks imporditakse seemneid teistest riikidest ja saaki kasutatakse vaid söödaks.

| (4) | Kuni need tingimused püsivad, tuleks asjaomane liikmesriik vabastada kohustusest kohaldada direktiivide 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ sätteid kõnealuste liikide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Kuni need tingimused püsivad, tuleks asjaomane liikmesriik vabastada kohustusest kohaldada direktiivide 66/402/EMÜ ja 2002/57/EÜ sätteid kõnealuste liikide suhtes.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Läti vabastatakse kohustusest kohaldada direktiivi 66/402/EMÜ, välja arvatud selle artikli 14 lõiget 1, liigi Avena strigosa Schreb. suhtes.

Artikkel 2

1.   Läti vabastatakse kohustusest kohaldada direktiivi 2002/57/EÜ, välja arvatud selle artiklit 17, liigi Brassica nigra (L.) Koch suhtes.

2.   Läti vabastatakse kohustusest kohaldada direktiivi 2002/57/EÜ, välja arvatud selle artiklit 17 ja artikli 22 lõiget 1, liigi Helianthus annuus L. suhtes.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 6. aprill 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT 125, 11.7.1966. lk 2309/66.

1

(2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.

2

---