# Jurnalul Oficial L 134/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.134.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 134 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 531 iunie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.134.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 134

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 531 iunie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 471/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1235/2008 în ceea ce privește lista țărilor terțe din care trebuie să fie originare anumite produse agricole obținute prin metode de producție ecologică pentru a putea fi comercializate în Uniune (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 472/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din Iran și Emiratele Arabe Unite | 4 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 473/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii privind importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite | 25 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 474/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 59 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 475/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10 | 61 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 476/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 iunie 2010 | 63 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2010/32/UE a Consiliului din 10 mai 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru privind prevenirea rănilor provocate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și în cel al asistenței medicale, încheiat între HOSPEEM și EPSU (
  1
  ) | 66 |
| | * | Directiva 2010/34/UE a Comisiei din 31 mai 2010 de modificare a anexei I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului în ceea ce privește extinderea domeniului de utilizare a substanței active penconazol (
  1
  ) | 73 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/305/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 26 aprilie 2010 de numire a unui membru austriac în cadrul Comitetului Economic și Social European | 75 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 471/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1235/2008 în ceea ce privește lista țărilor terțe din care trebuie să fie originare anumite produse agricole obținute prin metode de producție ecologică pentru a putea fi comercializate în Uniune (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) nr. 472/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din Iran și Emiratele Arabe Unite

4

*

Regulamentul (UE) nr. 473/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii privind importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite

25

Regulamentul (UE) nr. 474/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

59

Regulamentul (UE) nr. 475/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

61

Regulamentul (UE) nr. 476/2010 al Comisiei din 31 mai 2010 de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 iunie 2010

63

DIRECTIVE

*

Directiva 2010/32/UE a Consiliului din 10 mai 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru privind prevenirea rănilor provocate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și în cel al asistenței medicale, încheiat între HOSPEEM și EPSU (
  1
  )

1

66

*

Directiva 2010/34/UE a Comisiei din 31 mai 2010 de modificare a anexei I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului în ceea ce privește extinderea domeniului de utilizare a substanței active penconazol (
  1
  )

1

73

DECIZII

2010/305/UE

*

Decizia Consiliului din 26 aprilie 2010 de numire a unui membru austriac în cadrul Comitetului Economic și Social European

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 471/2010 AL COMISIEI

din 31 mai 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1235/2008 în ceea ce privește lista țărilor terțe din care trebuie să fie originare anumite produse agricole obținute prin metode de producție ecologică pentru a putea fi comercializate în Uniune

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (1), în special articolul 33 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 33 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1235/2008 al Comisiei din 8 decembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului în ceea ce privește regimul de import al produselor ecologice din țări terțe (2) a fost stabilită o listă a țărilor terțe ale căror sisteme de producție și măsuri de control pentru producția ecologică a produselor agricole sunt recunoscute ca fiind echivalente celor prevăzute de regulamentul respectiv. Având în vedere noile cereri, precum și informațiile primite de Comisie din partea țărilor terțe de la ultima publicare a listei, trebuie luate în considerare anumite modificări ale listei sau adăugiri la aceasta. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 33 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1235/2008 al Comisiei din 8 decembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului în ceea ce privește regimul de import al produselor ecologice din țări terțe (2) a fost stabilită o listă a țărilor terțe ale căror sisteme de producție și măsuri de control pentru producția ecologică a produselor agricole sunt recunoscute ca fiind echivalente celor prevăzute de regulamentul respectiv. Având în vedere noile cereri, precum și informațiile primite de Comisie din partea țărilor terțe de la ultima publicare a listei, trebuie luate în considerare anumite modificări ale listei sau adăugiri la aceasta.

| (2) | Autoritățile australiene au informat Comisia cu privire la restructurarea unui organism de control și la schimbarea denumirii acestuia. Autoritățile australiene au furnizat Comisiei garanțiile necesare privind îndeplinirea de către organismul de control restructurat a condițiilor prealabile stabilite la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1235/2008. |
| --- | --- |

(2)

Autoritățile australiene au informat Comisia cu privire la restructurarea unui organism de control și la schimbarea denumirii acestuia. Autoritățile australiene au furnizat Comisiei garanțiile necesare privind îndeplinirea de către organismul de control restructurat a condițiilor prealabile stabilite la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1235/2008.

| (3) | Anumite produse agricole importate din Japonia sunt în prezent comercializate în Uniune în conformitate cu dispozițiile tranzitorii prevăzute la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1235/2008. Japonia a prezentat Comisiei o cerere de includere în lista prevăzută în anexa III la regulamentul respectiv și a furnizat informațiile solicitate în temeiul articolelor 7 și 8 din regulamentul menționat. Din examinarea acestor informații și din discuțiile ulterioare cu autoritățile japoneze a rezultat că, în această țară, normele care reglementează producția și controalele produselor ecologice sunt echivalente cu cele stabilite de Regulamentul (CE) nr. 834/2007. Comisia a examinat la fața locului, în conformitate cu articolul 33 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, normele de producție și măsurile de control aplicate efectiv în Japonia. În consecință, Comisia trebuie să includă Japonia în lista prevăzută în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1235/2008. |
| --- | --- |

(3)

Anumite produse agricole importate din Japonia sunt în prezent comercializate în Uniune în conformitate cu dispozițiile tranzitorii prevăzute la articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1235/2008. Japonia a prezentat Comisiei o cerere de includere în lista prevăzută în anexa III la regulamentul respectiv și a furnizat informațiile solicitate în temeiul articolelor 7 și 8 din regulamentul menționat. Din examinarea acestor informații și din discuțiile ulterioare cu autoritățile japoneze a rezultat că, în această țară, normele care reglementează producția și controalele produselor ecologice sunt echivalente cu cele stabilite de Regulamentul (CE) nr. 834/2007. Comisia a examinat la fața locului, în conformitate cu articolul 33 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, normele de producție și măsurile de control aplicate efectiv în Japonia. În consecință, Comisia trebuie să includă Japonia în lista prevăzută în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1235/2008.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1235/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1235/2008 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare pentru producția ecologică, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare pentru producția ecologică,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1235/2008 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 189, 20.7.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 334, 12.12.2008, p. 25.

2

---

ANEXĂ

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1235/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | La punctul 5 din textul referitor la Australia, a patra liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au”. |
| --- | --- | --- |

1.

La punctul 5 din textul referitor la Australia, a patra liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

NASAA Certified Organic (NCO), www.nasaa.com.au”.

| 2. | După textul referitor la Israel se inserează următorul text:
  „JAPONIA
  1.   Categorii de produse:






  (a) | produse vegetale neprelucrate, precum și resurse pentru reproducere sau propagare vegetativă și semințe pentru cultivare; |
| --- | --- | --- |

2.

După textul referitor la Israel se inserează următorul text:

„JAPONIA

1.   Categorii de produse:

(a)

produse vegetale neprelucrate, precum și resurse pentru reproducere sau propagare vegetativă și semințe pentru cultivare;

| (b) | produse agricole prelucrate destinate consumului alimentar, compuse în principal din unul sau mai multe ingrediente de origine vegetală. |
| --- | --- |

(b)

produse agricole prelucrate destinate consumului alimentar, compuse în principal din unul sau mai multe ingrediente de origine vegetală.

2.   Originea: produse din categoria 1(a) și ingrediente, obținute prin metode de producție ecologică, ale produselor din categoria 1(b), care au fost cultivate în Japonia.

3.   Standarde de producție: Japanese Agricultural Standard for Organic Plants (notificarea nr. 1605 din 27 octombrie 2005 a Ministerului Agriculturii, Pădurilor și Pescuitului) și Japanese Agricultural Standard for Organic Processed Foods (notificarea nr. 1606 din 27 octombrie 2005 a Ministerului Agriculturii, Pădurilor și Pescuitului).

4.   Autorități competente: Labelling and Standards Division, Food Safety and Consumer Affairs Bureau, Ministry of Agriculture, Forestry and Fisheries, www.maff.go.jp/j/jas/index.html și Food and Agricultural Materials Inspection Center (FAMIC), www.famic.go.jp

5.   Organisme de control:

| — | Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org |
| --- | --- |

—

Hyogo prefectural Organic Agriculture Society (HOAS), www.hyoyuken.org

| — | AFAS Certification Center Co., Ltd, www.afasseq.com |
| --- | --- |

—

AFAS Certification Center Co., Ltd, www.afasseq.com

| — | NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp |
| --- | --- |

—

NPO Kagoshima Organic Agriculture Association, www.koaa.or.jp

| — | Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp |
| --- | --- |

—

Center of Japan Organic Farmers Group, www.yu-ki.or.jp

| — | Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic |
| --- | --- |

—

Japan Organic & Natural Foods Association, http://jona-japan.org/organic

| — | Ecocert-QAI Japan Ltd, http://ecocert.qai.jp |
| --- | --- |

—

Ecocert-QAI Japan Ltd, http://ecocert.qai.jp

| — | Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp |
| --- | --- |

—

Japan Certification Services, Inc., www.pure-foods.co.jp

| — | OCIA Japan, www.ocia-jp.com |
| --- | --- |

—

OCIA Japan, www.ocia-jp.com

| — | Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd, www.omicnet.com/index.html.en |
| --- | --- |

—

Overseas Merchandise Inspection Co., Ltd, www.omicnet.com/index.html.en

| — | Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo |
| --- | --- |

—

Organic Farming Promotion Association, www3.ocn.ne.jp/~yusuikyo

| — | ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net |
| --- | --- |

—

ASAC Stands for Axis’ System for Auditing and Certification and Association for Sustainable Agricultural Certification, www.axis-asac.net

| — | Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome |
| --- | --- |

—

Environmentally Friendly Rice Network, www.epfnetwork.org/okome

| — | Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki |
| --- | --- |

—

Ooita Prefecture Organic Agricultural Research Center, www.d-b.ne.jp/oitayuki

6.   Organisme care eliberează certificate: aceleași organisme ca la punctul 5.

7.   Data limită de includere: 30 iunie 2013.”

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/4

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 472/2010 AL COMISIEI

din 31 mai 2010

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din Iran și Emiratele Arabe Unite

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Inițierea procedurii

| (1) | La 3 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat (în continuare „PET”) originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite (denumite în continuare „țările în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 3 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antidumping în privința importurilor în Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat (în continuare „PET”) originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite (denumite în continuare „țările în cauză”).

| (2) | Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 20 iulie 2009 de către Comitetul pentru polietilen tereftalat din cadrul Plastics Europe (denumit în continuare „reclamantul”), în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din totalul producției din Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat. Plângerea cuprindea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului la produsul în cauză originar din țările în cauză și a unui prejudiciu material care rezulta din acesta, elemente considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri. |
| --- | --- |

(2)

Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 20 iulie 2009 de către Comitetul pentru polietilen tereftalat din cadrul Plastics Europe (denumit în continuare „reclamantul”), în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din totalul producției din Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat. Plângerea cuprindea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului la produsul în cauză originar din țările în cauză și a unui prejudiciu material care rezulta din acesta, elemente considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (3) | Comisia a anunțat oficial producătorii reclamanți, alți producători cunoscuți din Uniune, importatorii/comercianții și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, producătorii-exportatori și reprezentanții țărilor exportatoare în cauză cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a anunțat oficial producătorii reclamanți, alți producători cunoscuți din Uniune, importatorii/comercianții și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, producătorii-exportatori și reprezentanții țărilor exportatoare în cauză cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de inițiere.

| (4) | Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea. |
| --- | --- |

(4)

Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

| (5) | Având în vedere numărul aparent ridicat de producători și importatori din Uniune, în avizul de inițiere a procedurii s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, tuturor producătorilor și importatorilor din Uniune li s-a solicitat să se prezinte Comisiei și să furnizeze, astfel cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada anchetei (între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009). |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere numărul aparent ridicat de producători și importatori din Uniune, în avizul de inițiere a procedurii s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la o eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, tuturor producătorilor și importatorilor din Uniune li s-a solicitat să se prezinte Comisiei și să furnizeze, astfel cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada anchetei (între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009).

| (6) | Paisprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând 65 % din vânzările realizate de toți producătorii cooperanți din Uniune. |
| --- | --- |

(6)

Paisprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând 65 % din vânzările realizate de toți producătorii cooperanți din Uniune.

| (7) | Opt importatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la importatorii cooperanți, Comisia a selectat un eșantion de doi importatori, reprezentând 83 % din importurile realizate de toți importatorii cooperanți și 48 % din importurile originare din EAU, Iran și Pakistan. |
| --- | --- |

(7)

Opt importatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la importatorii cooperanți, Comisia a selectat un eșantion de doi importatori, reprezentând 83 % din importurile realizate de toți importatorii cooperanți și 48 % din importurile originare din EAU, Iran și Pakistan.

| (8) | Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori, producătorilor din Uniune eșantionați, importatorilor eșantionați și tuturor utilizatorilor și furnizorilor cunoscuți ca fiind interesați, precum și părților interesate care s-au prezentat în termenele stabilite în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori, producătorilor din Uniune eșantionați, importatorilor eșantionați și tuturor utilizatorilor și furnizorilor cunoscuți ca fiind interesați, precum și părților interesate care s-au prezentat în termenele stabilite în avizul de inițiere.

| (9) | S-au primit răspunsuri la chestionare de la cinci producători din Uniune eșantionați, un importator eșantionat, zece utilizatori din Uniune, trei furnizori de materii prime, un producător-exportator din Iran și comerciantul său afiliat, un producător-exportator din Pakistan și un producător-exportator din Emiratele Arabe Unite. În plus, șapte producători cooperanți din Uniune au furnizat datele generale solicitate în vederea evaluării prejudiciului. |
| --- | --- |

(9)

S-au primit răspunsuri la chestionare de la cinci producători din Uniune eșantionați, un importator eșantionat, zece utilizatori din Uniune, trei furnizori de materii prime, un producător-exportator din Iran și comerciantul său afiliat, un producător-exportator din Pakistan și un producător-exportator din Emiratele Arabe Unite. În plus, șapte producători cooperanți din Uniune au furnizat datele generale solicitate în vederea evaluării prejudiciului.

| (10) | Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea preliminară a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Uniune







  — | Novapet SA, Spania; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea preliminară a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Uniune

—

Novapet SA, Spania;

| — | Equipolymers srl, Italia; |
| --- | --- |

—

Equipolymers srl, Italia;

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Lituania; |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Lituania;

| — | UAB Neo Group, Lituania; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Lituania;

| (b) | Producător-exportator din Iran







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. și societățile sale afiliate, Bandar Imam Khomeini și Teheran; |
| --- | --- | --- |

(b)

Producător-exportator din Iran

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. și societățile sale afiliate, Bandar Imam Khomeini și Teheran;

| (c) | Producător-exportator din Pakistan







  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

(c)

Producător-exportator din Pakistan

—

Novatex Limited, Karachi;

| (d) | Producător-exportator din Emiratele Arabe Unite







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

(d)

Producător-exportator din Emiratele Arabe Unite

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Perioada de anchetă

| (11) | Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat pe perioada 1 iulie 2008 – 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(11)

Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat pe perioada 1 iulie 2008 – 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (12) | Produsul în cauză este PET cu un indice de viscozitate de 78 ml/g sau mai mult, conform standardului ISO 1628-5, originar din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite (denumit în continuare „produsul în cauză”), clasificat în prezent la codul NC 3907 60 20. |
| --- | --- |

(12)

Produsul în cauză este PET cu un indice de viscozitate de 78 ml/g sau mai mult, conform standardului ISO 1628-5, originar din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite (denumit în continuare „produsul în cauză”), clasificat în prezent la codul NC 3907 60 20.

| (13) | PET este un produs chimic care este utilizat în mod normal în industria plasticului pentru fabricarea recipientelor și foliilor. Deoarece această categorie de PET reprezintă un produs omogen, acesta nu a mai fost clasificat în diferite tipuri de produs. |
| --- | --- |

(13)

PET este un produs chimic care este utilizat în mod normal în industria plasticului pentru fabricarea recipientelor și foliilor. Deoarece această categorie de PET reprezintă un produs omogen, acesta nu a mai fost clasificat în diferite tipuri de produs.

2.2.   Produsul similar

| (14) | Ancheta a arătat că PET produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și PET produs și vândut pe piețele interne din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite și exportat către Uniune au, în esență, aceleași caracteristici chimice și fizice de bază și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

Ancheta a arătat că PET produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și PET produs și vândut pe piețele interne din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite și exportat către Uniune au, în esență, aceleași caracteristici chimice și fizice de bază și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPING

| (15) | Având în vedere fluctuațiile considerabile ale costurilor materiilor prime și ale prețurilor de piață ale PET pe durata PA, s-a considerat adecvată utilizarea de date trimestriale pentru stabilirea valorii normale și prețului de export. Această metodologie nu a putut fi însă aplicată în cazul Iranului deoarece singurul producător iranian nu a putut furniza date complete trimestriale privind costurile. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere fluctuațiile considerabile ale costurilor materiilor prime și ale prețurilor de piață ale PET pe durata PA, s-a considerat adecvată utilizarea de date trimestriale pentru stabilirea valorii normale și prețului de export. Această metodologie nu a putut fi însă aplicată în cazul Iranului deoarece singurul producător iranian nu a putut furniza date complete trimestriale privind costurile.

3.1.   Iran

3.1.1.   Valoarea normală

| (16) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne ale singurului producător iranian erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul său total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul său total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale singurului producător din Iran au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările interne ale singurului producător iranian erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul său total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul său total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale singurului producător din Iran au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă.

| (17) | Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din Iran a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(17)

Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din Iran a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă.

| (18) | Deoarece volumul vânzărilor profitabile ale produsului similar a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total de vânzări ale produsului similar, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile. |
| --- | --- |

(18)

Deoarece volumul vânzărilor profitabile ale produsului similar a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total de vânzări ale produsului similar, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile.

3.1.2.   Prețul de export

| (19) | Deoarece vânzările la export către Uniune s-au realizat prin intermediul unei societăți comerciale afiliate cu sediul în Iran, prețul de export a fost stabilit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor practicate de acest comerciant afiliat în cazul clienților independenți din Uniune. |
| --- | --- |

(19)

Deoarece vânzările la export către Uniune s-au realizat prin intermediul unei societăți comerciale afiliate cu sediul în Iran, prețul de export a fost stabilit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor practicate de acest comerciant afiliat în cazul clienților independenți din Uniune.

3.1.3.   Comparația

| (20) | Valoarea normală și prețul de export ale singurului producător-exportator au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(20)

Valoarea normală și prețul de export ale singurului producător-exportator au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (21) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențele legate de etapele comerciale, costurile de transport, costurile de manipulare, încărcare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit și alți factori (taxe bancare). |
| --- | --- |

(21)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențele legate de etapele comerciale, costurile de transport, costurile de manipulare, încărcare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit și alți factori (taxe bancare).

| (22) | Societatea a solicitat o ajustare pentru diferențe în privința etapei comerciale din cauza structurilor de vânzare diferite între clienții săi interni și cei de pe piața UE. Ajustarea a fost acordată în măsura în care societatea și-a putut motiva cererea. |
| --- | --- |

(22)

Societatea a solicitat o ajustare pentru diferențe în privința etapei comerciale din cauza structurilor de vânzare diferite între clienții săi interni și cei de pe piața UE. Ajustarea a fost acordată în măsura în care societatea și-a putut motiva cererea.

| (23) | În plus, producătorul-exportator iranian a prezentat o solicitare specială cu privire la presupusul impact al sancțiunilor internaționale împotriva Iranului. Societatea a susținut că, din cauza sancțiunilor, anumiți clienți importanți pentru produsele PET, cu sediul în Statele Unite, precum Coca-Cola și Pepsi, nu mai pot cumpăra PET din Iran și, prin urmare, nu eliberează certificate de calitate pentru PET originar din Iran. Se presupune că această situație are un impact și asupra altor clienți europeni, care solicită prețuri mai reduse pentru PET care nu fost certificat de către Coca-Cola sau Pepsi. Cu toate acestea, producătorul-exportator iranian nu a putut cuantifica presupusul impact al sancțiunilor în niciun mod care să fie susținut de probe. În sfârșit, societatea a întâmpinat probleme similare pe piața internă, unde întreprinderilor cu licență Coca-Cola și Pepsi nu li s-a permis să se aprovizioneze cu PET de la producătorii iranieni, fiind nevoite să se bazeze pe importuri din alte țări. În consecință, sancțiunile ar trebui, de asemenea, să exercite o presiune asupra prețurilor interne în sensul scăderii acestora și, în consecință, nu există nicio diferență aparentă în vederea comparării prețurilor. Prin urmare, s-a concluzionat că nu există niciun motiv pentru a acorda o ajustare pentru impactul sancțiunilor asupra Iranului. |
| --- | --- |

(23)

În plus, producătorul-exportator iranian a prezentat o solicitare specială cu privire la presupusul impact al sancțiunilor internaționale împotriva Iranului. Societatea a susținut că, din cauza sancțiunilor, anumiți clienți importanți pentru produsele PET, cu sediul în Statele Unite, precum Coca-Cola și Pepsi, nu mai pot cumpăra PET din Iran și, prin urmare, nu eliberează certificate de calitate pentru PET originar din Iran. Se presupune că această situație are un impact și asupra altor clienți europeni, care solicită prețuri mai reduse pentru PET care nu fost certificat de către Coca-Cola sau Pepsi. Cu toate acestea, producătorul-exportator iranian nu a putut cuantifica presupusul impact al sancțiunilor în niciun mod care să fie susținut de probe. În sfârșit, societatea a întâmpinat probleme similare pe piața internă, unde întreprinderilor cu licență Coca-Cola și Pepsi nu li s-a permis să se aprovizioneze cu PET de la producătorii iranieni, fiind nevoite să se bazeze pe importuri din alte țări. În consecință, sancțiunile ar trebui, de asemenea, să exercite o presiune asupra prețurilor interne în sensul scăderii acestora și, în consecință, nu există nicio diferență aparentă în vederea comparării prețurilor. Prin urmare, s-a concluzionat că nu există niciun motiv pentru a acorda o ajustare pentru impactul sancțiunilor asupra Iranului.

3.1.4.   Marja de dumping

| (24) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru singurul producător iranian a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru singurul producător iranian a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.

| (25) | Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către producătorul-exportator iranian cooperant, în Iran nu mai există alți producători cunoscuți ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru Iran ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul producător-exportator cooperant din Iran. |
| --- | --- |

(25)

Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către producătorul-exportator iranian cooperant, în Iran nu mai există alți producători cunoscuți ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru Iran ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul producător-exportator cooperant din Iran.

| (26) | Marja de dumping provizorie pentru Iran, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 28,6 %. |
| --- | --- |

(26)

Marja de dumping provizorie pentru Iran, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 28,6 %.

3.2.   Pakistan

3.2.1.   Valoarea normală

| (27) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările de pe piața internă ale singurului producător pakistanez erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale singurului producător-exportator din Pakistan au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările de pe piața internă ale singurului producător pakistanez erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale singurului producător-exportator din Pakistan au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă.

| (28) | Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea, pentru produsul similar vândut pe piața din Pakistan, a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(28)

Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea, pentru produsul similar vândut pe piața din Pakistan, a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă.

| (29) | Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale produsului similar pe piața internă, valoarea normală a fost calculată ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare pe piața internă a produsului similar. |
| --- | --- |

(29)

Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar a reprezentat mai mult de 80 % din volumul total de vânzări ale produsului similar pe piața internă, valoarea normală a fost calculată ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare pe piața internă a produsului similar.

3.2.2.   Prețul de export

| (30) | Singurul producător-exportator din Pakistan a exportat produsul în cauză direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către acești clienți independenți pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(30)

Singurul producător-exportator din Pakistan a exportat produsul în cauză direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către acești clienți independenți pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.2.3.   Comparația

| (31) | Valorile normale și prețurile de export ale singurului producător-exportator au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(31)

Valorile normale și prețurile de export ale singurului producător-exportator au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (32) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențele vizând taxele de import, reducerile, rabaturile, costurile de transport, manipulare, încărcare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, costurile post-vânzare (asistență tehnică și servicii), comisioanele, precum și alți factori (taxe bancare). |
| --- | --- |

(32)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențele vizând taxele de import, reducerile, rabaturile, costurile de transport, manipulare, încărcare și costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit, costurile post-vânzare (asistență tehnică și servicii), comisioanele, precum și alți factori (taxe bancare).

3.2.4.   Marja de dumping

| (33) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru singurul producător pakistanez a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru singurul producător pakistanez a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.

| (34) | Marja de dumping provizorie pentru singurul producător-exportator pakistanez, Novatex Limited, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 1,5 %, însemnând sub de minimis în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Marja de dumping provizorie pentru singurul producător-exportator pakistanez, Novatex Limited, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 1,5 %, însemnând sub de minimis în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (35) | Deoarece în Pakistan nu există alți producători ai produsului în cauză, nu ar trebui instituite măsuri provizorii. |
| --- | --- |

(35)

Deoarece în Pakistan nu există alți producători ai produsului în cauză, nu ar trebui instituite măsuri provizorii.

3.3.   Emiratele Arabe Unite

3.3.1.   Valoarea normală

| (36) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările de pe piața internă ale singurului producător din Emiratele Arabe Unite erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale singurului producător-exportator din EAU au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(36)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit, mai întâi, dacă vânzările de pe piața internă ale singurului producător din Emiratele Arabe Unite erau suficient de reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune. Vânzările interne ale singurului producător-exportator din EAU au fost considerate suficient de reprezentative în cursul perioadei de anchetă.

| (37) | Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din EAU a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(37)

Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din EAU a proporției de vânzări interne profitabile către clienți independenți, în cursul perioadei de anchetă.

| (38) | Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total de vânzări ale produsului similar, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile. |
| --- | --- |

(38)

Deoarece volumul vânzărilor profitabile pentru produsul similar a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total de vânzări ale produsului similar, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile.

3.3.2.   Prețul de export

| (39) | Singurul producător-exportator din Emiratele Arabe Unite a exportat produsul în cauză direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmau a fi plătite de către acești clienți independenți pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(39)

Singurul producător-exportator din Emiratele Arabe Unite a exportat produsul în cauză direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmau a fi plătite de către acești clienți independenți pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

3.3.3.   Comparația

| (40) | Valorile normale și prețurile de export ale singurului producător-exportator au fost comparate pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(40)

Valorile normale și prețurile de export ale singurului producător-exportator au fost comparate pe o bază franco fabrică.

| (41) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențe legate de costurile de transport, asigurări, manipulare, încărcare, costuri auxiliare, costuri de credit și comisioane. |
| --- | --- |

(41)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențe legate de costurile de transport, asigurări, manipulare, încărcare, costuri auxiliare, costuri de credit și comisioane.

3.3.4.   Marja de dumping

| (42) | În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru singurul producător din Emiratele Arabe Unite a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. |
| --- | --- |

(42)

În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru singurul producător din Emiratele Arabe Unite a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.

| (43) | Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către producătorul-exportator cooperant din EAU, nu mai există alți producători cunoscuți ai produsului în cauză în Emiratele Arabe Unite. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru Emiratele Arabe Unite ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul producător-exportator cooperant din Emiratele Arabe Unite. |
| --- | --- |

(43)

Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către producătorul-exportator cooperant din EAU, nu mai există alți producători cunoscuți ai produsului în cauză în Emiratele Arabe Unite. Prin urmare, marja de dumping la nivel de țară care urmează să fie stabilită pentru Emiratele Arabe Unite ar trebui să fie egală cu marja de dumping stabilită pentru unicul producător-exportator cooperant din Emiratele Arabe Unite.

| (44) | Marja de dumping provizorie pentru Emiratele Arabe Unite, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 6,6 %. |
| --- | --- |

(44)

Marja de dumping provizorie pentru Emiratele Arabe Unite, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 6,6 %.

4.   PREJUDICIUL

4.1.   Producția din Uniune și industria din Uniune

| (45) | În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 17 producători în Uniune. În consecință, producția acestor producători (stabilită pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, pentru alți producători din Uniune, pe baza datelor provenite din plângere) este considerată producția Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(45)

În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 17 producători în Uniune. În consecință, producția acestor producători (stabilită pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, pentru alți producători din Uniune, pe baza datelor provenite din plângere) este considerată producția Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (46) | Din acești 17 producători, 12 au cooperat la anchetă. S-a constatat că acești 12 producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 80 %, din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. În consecință, se consideră că acești 12 producători cooperanți constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. Ceilalți producători din Uniune vor fi denumiți în continuare „ceilalți producători din Uniune”. Acești alți producători din Uniune nu au sprijinit în mod activ reclamația sau s-au opus acesteia. |
| --- | --- |

(46)

Din acești 17 producători, 12 au cooperat la anchetă. S-a constatat că acești 12 producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 80 %, din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. În consecință, se consideră că acești 12 producători cooperanți constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. Ceilalți producători din Uniune vor fi denumiți în continuare „ceilalți producători din Uniune”. Acești alți producători din Uniune nu au sprijinit în mod activ reclamația sau s-au opus acesteia.

| (47) | Se precizează că piața PET din UE se caracterizează printr-un număr relativ ridicat de producători, aparținând, de obicei, unor grupuri de mai mari dimensiuni cu sediul în afara granițelor UE. Piața se află într-un proces de consolidare, existând recent o serie de preluări și închideri. De exemplu, începând cu 2009, fabricile producătoare PET ale Tergal Fibres (Franța), Invista (Germania) și Artenius (Regatul Unit) s-au închis, în timp ce Indorama a preluat fostele fabrici ale Eastman din Regatul Unit și Țările de Jos. |
| --- | --- |

(47)

Se precizează că piața PET din UE se caracterizează printr-un număr relativ ridicat de producători, aparținând, de obicei, unor grupuri de mai mari dimensiuni cu sediul în afara granițelor UE. Piața se află într-un proces de consolidare, existând recent o serie de preluări și închideri. De exemplu, începând cu 2009, fabricile producătoare PET ale Tergal Fibres (Franța), Invista (Germania) și Artenius (Regatul Unit) s-au închis, în timp ce Indorama a preluat fostele fabrici ale Eastman din Regatul Unit și Țările de Jos.

| (48) | Așa cum s-a indicat mai sus la considerentul 6, a fost selectat un eșantion de cinci producători individuali din Uniune, reprezentând 65 % din vânzările realizate de către toți producătorii cooperanți din Uniune. O întreprindere nu a fost în măsură să furnizeze toate datele solicitate și, în consecință, a fost necesară reducerea eșantionului la patru întreprinderi, reprezentând 47 % din vânzările realizate de către toți producătorii cooperanți. |
| --- | --- |

(48)

Așa cum s-a indicat mai sus la considerentul 6, a fost selectat un eșantion de cinci producători individuali din Uniune, reprezentând 65 % din vânzările realizate de către toți producătorii cooperanți din Uniune. O întreprindere nu a fost în măsură să furnizeze toate datele solicitate și, în consecință, a fost necesară reducerea eșantionului la patru întreprinderi, reprezentând 47 % din vânzările realizate de către toți producătorii cooperanți.

4.2.   Consum la nivelul Uniunii

| (49) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii, pe baza datelor referitoare la volumele importurilor în cadrul pieței UE obținute de la Eurostat și, în ceea ce privește alți producători din Uniune, în urma estimărilor bazate pe plângere. |
| --- | --- |

(49)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii, pe baza datelor referitoare la volumele importurilor în cadrul pieței UE obținute de la Eurostat și, în ceea ce privește alți producători din Uniune, în urma estimărilor bazate pe plângere.

| (50) | Consumul produsului care face obiectul anchetei la nivelul Uniunii a crescut, din 2006 până la începerea PA, cu 11 %. Mai exact, cererea aparentă a crescut în 2007 cu 8 %, a scăzut ușor între 2007 și 2008 (cu 2 %) și a crescut cu încă 5 % între 2008 și PA.

  Tabelul 1 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul consumului la nivelul UE (tone) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar, Eurostat și datele din plângere. |

(50)

Consumul produsului care face obiectul anchetei la nivelul Uniunii a crescut, din 2006 până la începerea PA, cu 11 %. Mai exact, cererea aparentă a crescut în 2007 cu 8 %, a scăzut ușor între 2007 și 2008 (cu 2 %) și a crescut cu încă 5 % între 2008 și PA.

Tabelul 1

2006

2007

2008

PA

Totalul consumului la nivelul UE (tone)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indice (2006 = 100)

100

108

106

111

Sursa: răspunsurile la chestionar, Eurostat și datele din plângere.

4.3.   Importurile din țările în cauză

(a)   Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză

| (51) | Comisia a analizat dacă importurile de PET din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(51)

Comisia a analizat dacă importurile de PET din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (52) | Deoarece marja de dumping constatată pentru Pakistan este de minimis, se consideră că efectul importurilor respective nu poate fi evaluat împreună cu importuri care fac obiectul unui dumping originare din Iran și EAU. |
| --- | --- |

(52)

Deoarece marja de dumping constatată pentru Pakistan este de minimis, se consideră că efectul importurilor respective nu poate fi evaluat împreună cu importuri care fac obiectul unui dumping originare din Iran și EAU.

| (53) | În ceea ce privește importurile originare din EAU și Iran, ancheta a demonstrat că marjele de dumping s-au situat deasupra pragului de minimis, astfel cum este definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, iar volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din partea acestor două state nu a fost neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește importurile originare din EAU și Iran, ancheta a demonstrat că marjele de dumping s-au situat deasupra pragului de minimis, astfel cum este definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, iar volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din partea acestor două state nu a fost neglijabil în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.

| (54) | În ceea ce privește condițiile de concurență între importurile din Iran și Emiratele Arabe Unite și produsul similar, ancheta a indicat că producătorii din aceste state utilizează aceleași canale de vânzare și vând unor categorii similare de clienți. Mai mult, ancheta a evidențiat, de asemenea, că importurile din ambele țări au cunoscut o tendință crescătoare în perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește condițiile de concurență între importurile din Iran și Emiratele Arabe Unite și produsul similar, ancheta a indicat că producătorii din aceste state utilizează aceleași canale de vânzare și vând unor categorii similare de clienți. Mai mult, ancheta a evidențiat, de asemenea, că importurile din ambele țări au cunoscut o tendință crescătoare în perioada luată în considerare.

| (55) | Ținând seama de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază și că importurile din Iran și Emiratele Arabe Unite ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative. |
| --- | --- |

(55)

Ținând seama de cele de mai sus, s-a concluzionat provizoriu că sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază și că importurile din Iran și Emiratele Arabe Unite ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative.

(b)   Volumul importurilor în cauză

| (56) | Volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping în UE au crescut de aproape 20 de ori între 2006 și PA și au ajuns la 212 198 de tone în PA. Mai exact, importurile din EAU și Iran aproape s-au triplat între 2006 și 2007, înainte de a crește de 4 ori în 2008 față de 2007 și de a se dubla, aproximativ, între 2008 și PA.

  Tabelul 2 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran (în tone) | 11 752 | 33 812 | 133 389 | 212 198 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 288 | 1 135 | 1 806 |
| Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran | 0,4 % | 1,2 % | 4,6 % | 7,1 % |
| Sursa: Eurostat. |

(56)

Volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping în UE au crescut de aproape 20 de ori între 2006 și PA și au ajuns la 212 198 de tone în PA. Mai exact, importurile din EAU și Iran aproape s-au triplat între 2006 și 2007, înainte de a crește de 4 ori în 2008 față de 2007 și de a se dubla, aproximativ, între 2008 și PA.

Tabelul 2

2006

2007

2008

PA

Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran (în tone)

11 752

33 812

133 389

212 198

Indice (2006 = 100)

100

288

1 135

1 806

Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran

0,4 %

1,2 %

4,6 %

7,1 %

Sursa: Eurostat.

(c)   Cota de piață a importurilor în cauză

| (57) | Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran s-a menținut la 0,4 % în timpul anului 2006 și a crescut constant cu aproximativ 7 % în cursul perioadei luate în considerare. Mai exact, aceasta a crescut cu 0,8 % între 2006 și 2007, cu încă 3,4 % între 2007 și 2008 și cu 2,5 % între 2008 și PA. În PA, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran a fost de 7,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran s-a menținut la 0,4 % în timpul anului 2006 și a crescut constant cu aproximativ 7 % în cursul perioadei luate în considerare. Mai exact, aceasta a crescut cu 0,8 % între 2006 și 2007, cu încă 3,4 % între 2007 și 2008 și cu 2,5 % între 2008 și PA. În PA, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran a fost de 7,1 %.

| (58) | Trebuie menționat faptul că EAU au intrat pe piață doar din 2007, dar au reușit rapid să câștige o cotă de piață semnificativă. |
| --- | --- |

(58)

Trebuie menționat faptul că EAU au intrat pe piață doar din 2007, dar au reușit rapid să câștige o cotă de piață semnificativă.

(d)   Prețurile

(i)   Evoluția prețurilor

| (59) | Prețul mediu de import a scăzut cu 15 % în perioada luată în considerare, cel mai intens declin înregistrându-se între 2008 și PA. Mai exact, prețul mediu a scăzut cu 1 % în 2007 și cu un alt punct procentual în 2008, înainte de a scădea cu încă 13 puncte procentuale în PA.

  Tabelul 3 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul importurilor din EAU și Iran (EUR/tonă) | 1 033 | 1 023 | 1 010 | 874 |
| Indice | 100 | 99 | 98 | 85 |
| Sursa: Eurostat. |

(59)

Prețul mediu de import a scăzut cu 15 % în perioada luată în considerare, cel mai intens declin înregistrându-se între 2008 și PA. Mai exact, prețul mediu a scăzut cu 1 % în 2007 și cu un alt punct procentual în 2008, înainte de a scădea cu încă 13 puncte procentuale în PA.

Tabelul 3

2006

2007

2008

PA

Prețul importurilor din EAU și Iran (EUR/tonă)

1 033

1 023

1 010

874

Indice

100

99

98

85

Sursa: Eurostat.

(ii)   Subcotarea prețului

| (60) | Luând în considerare faptul că prețurile și costurile produsului în cauză au fost supuse unor fluctuații semnificative în PA, prețurile de vânzare și costurile au fost colectate trimestrial, iar calcularea subcotării și a subcotării prețurilor de referință a fost realizată pe bază trimestrială. |
| --- | --- |

(60)

Luând în considerare faptul că prețurile și costurile produsului în cauză au fost supuse unor fluctuații semnificative în PA, prețurile de vânzare și costurile au fost colectate trimestrial, iar calcularea subcotării și a subcotării prețurilor de referință a fost realizată pe bază trimestrială.

| (61) | În scopul analizei subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria din Uniune, pentru clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor din EAU și Iran către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod adecvat ținând cont de costurile ulterioare importului și diferențele în privința etapei comerciale. |
| --- | --- |

(61)

În scopul analizei subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria din Uniune, pentru clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor din EAU și Iran către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod adecvat ținând cont de costurile ulterioare importului și diferențele în privința etapei comerciale.

| (62) | Comparația a arătat că în timpul PA, produsul în cauză care face obiectul unui dumping, originar din EAU, vândut în Uniune, a subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune cu 3,9 %. Produsul care face obiectul unui dumping, originar din Iran, vândut în Uniune, a subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune cu 3,2 %. Pe parcursul PA, marja de subcotare medie ponderată pentru ambele țări este de 3,8 %. |
| --- | --- |

(62)

Comparația a arătat că în timpul PA, produsul în cauză care face obiectul unui dumping, originar din EAU, vândut în Uniune, a subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune cu 3,9 %. Produsul care face obiectul unui dumping, originar din Iran, vândut în Uniune, a subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune cu 3,2 %. Pe parcursul PA, marja de subcotare medie ponderată pentru ambele țări este de 3,8 %.

4.4.   Situația industriei din Uniune

| (63) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului asupra industriei din Uniune exercitat de importurile care fac obiectul unui dumping a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(63)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului asupra industriei din Uniune exercitat de importurile care fac obiectul unui dumping a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (64) | Așa cum s-a explicat mai sus, având în vedere numărul ridicat de producători din Uniune, a fost necesară o eșantionare. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:






  — | Elementele macroeconomice (producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii și importanța marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, în privința celorlalți producători din Uniune, pe baza unei estimări pornind de la datele incluse în plângere. |
| --- | --- | --- |

(64)

Așa cum s-a explicat mai sus, având în vedere numărul ridicat de producători din Uniune, a fost necesară o eșantionare. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:

—

Elementele macroeconomice (producția, capacitatea, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, prețurile unitare medii și importanța marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping) au fost evaluate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți și, în privința celorlalți producători din Uniune, pe baza unei estimări pornind de la datele incluse în plângere.

| — | Analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalurilor și investițiile) a fost realizată pentru producătorii din Uniune eșantionați pe baza informațiilor furnizate de către aceștia. |
| --- | --- |

—

Analiza elementelor microeconomice (stocurile, salariile, profitabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de mobilizare a capitalurilor și investițiile) a fost realizată pentru producătorii din Uniune eșantionați pe baza informațiilor furnizate de către aceștia.

4.5.   Elementele macroeconomice

(a)   Producția

| (65) | Producția din Uniune a scăzut cu 4 % între 2006 și PA. Mai exact, aceasta a crescut cu 5 %, în 2007, la aproximativ 2 570 000 de tone, dar a scăzut vertiginos cu 10 % în 2008 față de 2007 și a crescut ușor cu 1 % între 2008 și PA, când a ajuns la aproximativ 2 300 000 tone.

  Tabelul 4 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producția (în tone) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere. |

(65)

Producția din Uniune a scăzut cu 4 % între 2006 și PA. Mai exact, aceasta a crescut cu 5 %, în 2007, la aproximativ 2 570 000 de tone, dar a scăzut vertiginos cu 10 % în 2008 față de 2007 și a crescut ușor cu 1 % între 2008 și PA, când a ajuns la aproximativ 2 300 000 tone.

Tabelul 4

2006

2007

2008

PA

Producția (în tone)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indice (2006 = 100)

100

105

95

96

Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere.

(b)   Capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (66) | Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a crescut cu 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Mai precis, creșterea a fost de 1 % în 2007, apoi a crescut cu 5 % în 2008 și cu încă 9 % în perioada de anchetă.

  Tabelul 5 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (în tone) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Utilizarea capacității | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere. |

(66)

Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a crescut cu 15 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Mai precis, creșterea a fost de 1 % în 2007, apoi a crescut cu 5 % în 2008 și cu încă 9 % în perioada de anchetă.

Tabelul 5

2006

2007

2008

PA

Capacitatea de producție (în tone)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indice (2006 = 100)

100

101

106

115

Utilizarea capacității

83 %

87 %

75 %

69 %

Indice (2006 = 100)

100

105

90

84

Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere.

| (67) | Rata de utilizare a capacității a fost 83 % în 2006, a crescut la 87 % în 2007, dar a scăzut, în 2008, la 75 % și la doar 69 % în PA. Rata utilizării în scădere în 2008 și în PA reflectă o scădere a producției și o mărire a capacității de producție în această perioadă. |
| --- | --- |

(67)

Rata de utilizare a capacității a fost 83 % în 2006, a crescut la 87 % în 2007, dar a scăzut, în 2008, la 75 % și la doar 69 % în PA. Rata utilizării în scădere în 2008 și în PA reflectă o scădere a producției și o mărire a capacității de producție în această perioadă.

(c)   Volumul vânzărilor

| (68) | Volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune către clienți independenți de pe piața UE a scăzut ușor în perioada luată în considerare. Vânzările au crescut cu 5 % în 2007 dar, în anul următor, au scăzut ușor sub nivelul din 2006, iar în PA erau cu 3 % mai mici decât în 2006, ridicându-se la aproximativ 2 100 000 de tone. Având în vedere volumul limitat al stocurilor, evoluția vânzărilor reflectă îndeaproape evoluția producției.

  Tabelul 6 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările în UE (în tone) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere. |

(68)

Volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune către clienți independenți de pe piața UE a scăzut ușor în perioada luată în considerare. Vânzările au crescut cu 5 % în 2007 dar, în anul următor, au scăzut ușor sub nivelul din 2006, iar în PA erau cu 3 % mai mici decât în 2006, ridicându-se la aproximativ 2 100 000 de tone. Având în vedere volumul limitat al stocurilor, evoluția vânzărilor reflectă îndeaproape evoluția producției.

Tabelul 6

2006

2007

2008

PA

Vânzările în UE (în tone)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indice (2006 = 100)

100

105

99

97

Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere.

(d)   Cota de piață

| (69) | În decursul perioadei luate în considerare, producătorii din Uniune au pierdut 10 % din cota de piață, care a scăzut de la 85 % în 2006 la 75 % în PA. Această pierdere în ceea ce privește cota de piață reflectă faptul că, în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune au scăzut cu 3 % în perioada luată în considerare. Trebuie menționat că această tendință descrescătoare a fost constatată și în cazul producătorilor din Uniune eșantionați.

  Tabelul 7 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a producătorilor din Uniune | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar, datele din plângere și Eurostat. |

(69)

În decursul perioadei luate în considerare, producătorii din Uniune au pierdut 10 % din cota de piață, care a scăzut de la 85 % în 2006 la 75 % în PA. Această pierdere în ceea ce privește cota de piață reflectă faptul că, în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune au scăzut cu 3 % în perioada luată în considerare. Trebuie menționat că această tendință descrescătoare a fost constatată și în cazul producătorilor din Uniune eșantionați.

Tabelul 7

2006

2007

2008

PA

Cota de piață a producătorilor din Uniune

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indice (2006 = 100)

100

98

94

88

Sursa: răspunsurile la chestionar, datele din plângere și Eurostat.

(e)   Creșterea

| (70) | Între 2006 și PA, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune pe piața UE a scăzut cu 3 %, iar cota de piață a acestora a scăzut cu 10 %. Pe de altă parte, în aceeași perioadă, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut de la 0,4 % la 7,1 %. Se concluzionează astfel că producătorii din Uniune nu au putut beneficia de creșterea pieței. |
| --- | --- |

(70)

Între 2006 și PA, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de producătorii din Uniune pe piața UE a scăzut cu 3 %, iar cota de piață a acestora a scăzut cu 10 %. Pe de altă parte, în aceeași perioadă, cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut de la 0,4 % la 7,1 %. Se concluzionează astfel că producătorii din Uniune nu au putut beneficia de creșterea pieței.

(f)   Ocuparea forței de muncă

| (71) | Nivelul ocupării forței de muncă în cazul producătorilor din Uniune indică o scădere de 15 % între 2006 și PA. Mai precis, numărul de persoane încadrate în muncă a scăzut, în mod semnificativ, de la 2 400 în 2006 la 2 100 în 2007 sau cu 13 %, și a rămas aproape de acest nivel în 2008 și în perioada de anchetă. Scăderea din 2007 reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE.

  Tabelul 8 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (persoane încadrate în muncă) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere. |

(71)

Nivelul ocupării forței de muncă în cazul producătorilor din Uniune indică o scădere de 15 % între 2006 și PA. Mai precis, numărul de persoane încadrate în muncă a scăzut, în mod semnificativ, de la 2 400 în 2006 la 2 100 în 2007 sau cu 13 %, și a rămas aproape de acest nivel în 2008 și în perioada de anchetă. Scăderea din 2007 reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE.

Tabelul 8

2006

2007

2008

PA

Ocuparea forței de muncă (persoane încadrate în muncă)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indice (2006 = 100)

100

87

85

85

Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere.

(g)   Productivitatea

| (72) | Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 12 % în perioada luată în considerare. Această situație reflectă faptul că producția s-a redus într-un ritm mai scăzut decât nivelul ocupării forței de muncă, iar aceasta este o indicație a eficienței sporite a producătorilor din Uniune. Acest fapt este evident în special în 2007, când producția a crescut, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut, iar productivitatea a fost cu 21 % mai ridicată decât în 2006.

  Tabelul 9 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitatea (tone pe angajat) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere. |

(72)

Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 12 % în perioada luată în considerare. Această situație reflectă faptul că producția s-a redus într-un ritm mai scăzut decât nivelul ocupării forței de muncă, iar aceasta este o indicație a eficienței sporite a producătorilor din Uniune. Acest fapt este evident în special în 2007, când producția a crescut, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut, iar productivitatea a fost cu 21 % mai ridicată decât în 2006.

Tabelul 9

2006

2007

2008

PA

Productivitatea (tone pe angajat)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indice (2006 = 100)

100

121

112

112

Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere.

(h)   Factorii care influențează prețurile de vânzare

| (73) | Prețurile de vânzare medii anuale practicate de către producătorii din Uniune, pe piața UE, în cazul clienților independenți, au rămas stabile între 2006 și 2008, la aproximativ 1 100 EUR pe tonă. În perioada anchetei, prețul de vânzare mediu anual a scăzut cu 12 %, ajungând la 977 EUR pe tonă. Prețul de vânzare mediu anual nu reflectă fluctuațiile lunare sau chiar zilnice ale prețurilor practicate pentru PET pe piața europeană (și mondială), dar este considerat suficient pentru a ilustra tendința din perioada luată în considerare. În mod normal, prețul de vânzare al PET urmează tendințele prețurilor materiilor sale prime (în principal PTA și MEG), deoarece acestea reprezintă până la 80 % din costul total al PET.

  Tabelul 10 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere. |

(73)

Prețurile de vânzare medii anuale practicate de către producătorii din Uniune, pe piața UE, în cazul clienților independenți, au rămas stabile între 2006 și 2008, la aproximativ 1 100 EUR pe tonă. În perioada anchetei, prețul de vânzare mediu anual a scăzut cu 12 %, ajungând la 977 EUR pe tonă. Prețul de vânzare mediu anual nu reflectă fluctuațiile lunare sau chiar zilnice ale prețurilor practicate pentru PET pe piața europeană (și mondială), dar este considerat suficient pentru a ilustra tendința din perioada luată în considerare. În mod normal, prețul de vânzare al PET urmează tendințele prețurilor materiilor sale prime (în principal PTA și MEG), deoarece acestea reprezintă până la 80 % din costul total al PET.

Tabelul 10

2006

2007

2008

PA

Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă)

1 110

1 105

1 111

977

Indice (2006 = 100)

100

100

100

88

Sursa: răspunsurile la chestionar și datele din plângere.

| (74) | Așa cum s-a indicat mai sus, prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune au fost subcotate de importurile care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran. |
| --- | --- |

(74)

Așa cum s-a indicat mai sus, prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune au fost subcotate de importurile care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran.

(i)   Importanța marjei de dumping și redresarea după practicile anterioare de dumping

| (75) | Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor din EAU și Iran, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil. Este important de reamintit că, începând cu anul 2000, sunt în vigoare măsuri antidumping împotriva importurilor de PET originare din India, Indonezia, Republica Coreea, Malaysia, Taiwan, Thailanda și, din 2004, împotriva importurilor originare din Republica Populară Chineză. Având în vedere faptul că, în perioada luată în considerare în această anchetă, industria din Uniune a pierdut din cota de piață și i-au crescut pierderile, nu poate fi stabilită o redresare reală în urma practicilor de dumping anterioare și se consideră că producția Uniunii rămâne vulnerabilă în fața efectului prejudiciabil cauzat de orice importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(75)

Având în vedere volumul, cota de piață și prețurile importurilor din EAU și Iran, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat neglijabil. Este important de reamintit că, începând cu anul 2000, sunt în vigoare măsuri antidumping împotriva importurilor de PET originare din India, Indonezia, Republica Coreea, Malaysia, Taiwan, Thailanda și, din 2004, împotriva importurilor originare din Republica Populară Chineză. Având în vedere faptul că, în perioada luată în considerare în această anchetă, industria din Uniune a pierdut din cota de piață și i-au crescut pierderile, nu poate fi stabilită o redresare reală în urma practicilor de dumping anterioare și se consideră că producția Uniunii rămâne vulnerabilă în fața efectului prejudiciabil cauzat de orice importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.

4.6.   Elemente microeconomice

(a)   Stocurile

| (76) | Nivelul stocurilor finale ale producătorilor eșantionați a scăzut cu 22 %, între 2006 și PA. Se observă că stocurile reprezintă mai puțin de 5 % din producția anuală și, în consecință, relevanța acestui indicator în cadrul analizei prejudiciului este limitată.

  Tabelul 11










  Eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (în tone) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(76)

Nivelul stocurilor finale ale producătorilor eșantionați a scăzut cu 22 %, între 2006 și PA. Se observă că stocurile reprezintă mai puțin de 5 % din producția anuală și, în consecință, relevanța acestui indicator în cadrul analizei prejudiciului este limitată.

Tabelul 11

Eșantion

2006

2007

2008

PA

Stocuri finale (în tone)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indice (2006 = 100)

100

94

77

78

Sursa: răspunsurile la chestionar.

(b)   Salariile

| (77) | Costul anual al forței de muncă a crescut cu 11 % între 2006 și 2007, înainte de a scădea cu 2 % în 2008 față de 2007 și cu încă 9 % în PA față de 2008, atingând același nivel din 2006. Astfel, în ansamblu, costurile forței de muncă au rămas stabile.

  Tabelul 12










  Eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul anual al forței de muncă (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(77)

Costul anual al forței de muncă a crescut cu 11 % între 2006 și 2007, înainte de a scădea cu 2 % în 2008 față de 2007 și cu încă 9 % în PA față de 2008, atingând același nivel din 2006. Astfel, în ansamblu, costurile forței de muncă au rămas stabile.

Tabelul 12

Eșantion

2006

2007

2008

PA

Costul anual al forței de muncă (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indice (2006 = 100)

100

111

109

100

Sursa: răspunsurile la chestionar.

(c)   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

| (78) | În perioada luată în considerare, profitabilitatea vânzărilor producătorilor eșantionați pe piața UE către clienții independenți pentru produsul similar, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a rămas negativă și chiar a scăzut de la – 6,9 % la – 7,5 %. Mai exact, situația în privința profitabilității producătorilor eșantionați s-a îmbunătățit în 2007, atunci când pierderile nete au reprezentat doar – 1,5 % din vânzările nete, însă pierderile au crescut rapid, în 2008, la – 9,3 %. Situația s-a îmbunătățit ușor în perioada de anchetă.

  Tabelul 13










  Eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea UE (în % din vânzările nete) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indice (2006 = – 100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| ROI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indice (2006 = – 100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(78)

În perioada luată în considerare, profitabilitatea vânzărilor producătorilor eșantionați pe piața UE către clienții independenți pentru produsul similar, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a rămas negativă și chiar a scăzut de la – 6,9 % la – 7,5 %. Mai exact, situația în privința profitabilității producătorilor eșantionați s-a îmbunătățit în 2007, atunci când pierderile nete au reprezentat doar – 1,5 % din vânzările nete, însă pierderile au crescut rapid, în 2008, la – 9,3 %. Situația s-a îmbunătățit ușor în perioada de anchetă.

Tabelul 13

Eșantion

2006

2007

2008

PA

Rentabilitatea UE (în % din vânzările nete)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indice (2006 = – 100)

– 100

–22

– 134

– 108

ROI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indice (2006 = – 100)

– 100

–32

– 175

– 127

Sursa: răspunsurile la chestionar.

| (79) | Randamentul investițiilor (return on investment, „ROI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. A crescut de la un nivel de – 9,6 % în 2006 până la – 3,1 % în 2007. A scăzut la – 16,8 % în 2008 și a crescut din nou în perioada de anchetă, la – 12,3 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas negativ și s-a redus cu 2,7 % în timpul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(79)

Randamentul investițiilor (return on investment, „ROI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. A crescut de la un nivel de – 9,6 % în 2006 până la – 3,1 % în 2007. A scăzut la – 16,8 % în 2008 și a crescut din nou în perioada de anchetă, la – 12,3 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas negativ și s-a redus cu 2,7 % în timpul perioadei luate în considerare.

(d)   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (80) | În 2006, fluxul net de numerar provenit din activitățile de exploatare a fost negativ, situându-se la – 18,5 milioane EUR. Acesta s-a îmbunătățit semnificativ în 2007, când a devenit pozitiv, atingând 19,5 milioane EUR, dar s-a deteriorat masiv în 2008 (– 42 milioane EUR) înainte de atinge valoarea negativă de – 11 milioane EUR în PA. În ansamblu, fluxul de numerar s-a îmbunătățit în perioada luată în considerare, chiar dacă a rămas negativ. |
| --- | --- |

(80)

În 2006, fluxul net de numerar provenit din activitățile de exploatare a fost negativ, situându-se la – 18,5 milioane EUR. Acesta s-a îmbunătățit semnificativ în 2007, când a devenit pozitiv, atingând 19,5 milioane EUR, dar s-a deteriorat masiv în 2008 (– 42 milioane EUR) înainte de atinge valoarea negativă de – 11 milioane EUR în PA. În ansamblu, fluxul de numerar s-a îmbunătățit în perioada luată în considerare, chiar dacă a rămas negativ.

| (81) | Nu au existat indicii potrivit cărora industria din Uniune a întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că unii dintre producători fac parte din grupuri mai mari.

  Tabelul 14










  Eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fluxul de numerar (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indice (2006 = 100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(81)

Nu au existat indicii potrivit cărora industria din Uniune a întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că unii dintre producători fac parte din grupuri mai mari.

Tabelul 14

Eșantion

2006

2007

2008

PA

Fluxul de numerar (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indice (2006 = 100)

– 100

206

– 229

–60

Sursa: răspunsurile la chestionar.

(e)   Investițiile

| (82) | Investițiile anuale ale întreprinderilor eșantionate în producția produsului similar au scăzut cu 34 % între 2006 și 2007, cu încă 59 % între 2007 și 2008 și apoi au descrescut ușor în perioada de anchetă față de 2008. În ansamblu, investițiile au scăzut cu 96 % în perioada luată în considerare. Această scădere bruscă a investițiilor poate fi explicată, parțial, prin faptul că, în 2006 și în 2007, s-au achiziționat noi linii de producție în scopul creșterii capacității.

  Tabelul 15










  Eșantion | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(82)

Investițiile anuale ale întreprinderilor eșantionate în producția produsului similar au scăzut cu 34 % între 2006 și 2007, cu încă 59 % între 2007 și 2008 și apoi au descrescut ușor în perioada de anchetă față de 2008. În ansamblu, investițiile au scăzut cu 96 % în perioada luată în considerare. Această scădere bruscă a investițiilor poate fi explicată, parțial, prin faptul că, în 2006 și în 2007, s-au achiziționat noi linii de producție în scopul creșterii capacității.

Tabelul 15

Eșantion

2006

2007

2008

PA

Investiții nete (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indice (2006 = 100)

100

66

7

4

Sursa: răspunsurile la chestionar.

4.7.   Concluzii privind prejudiciul

| (83) | Analiza datelor macroeconomice indică faptul că producătorii din Uniune și-au redus producția și vânzările pe parcursul perioadei luate în considerare. Chiar dacă reducerea constatată nu a fost dramatică în sine, aceasta trebuie percepută în contextul cererii crescute din perioada cuprinsă între 2006 și PA, care a determinat scăderea cotei de piață a producătorilor din Uniune cu 10 puncte procentuale, la 75 %. |
| --- | --- |

(83)

Analiza datelor macroeconomice indică faptul că producătorii din Uniune și-au redus producția și vânzările pe parcursul perioadei luate în considerare. Chiar dacă reducerea constatată nu a fost dramatică în sine, aceasta trebuie percepută în contextul cererii crescute din perioada cuprinsă între 2006 și PA, care a determinat scăderea cotei de piață a producătorilor din Uniune cu 10 puncte procentuale, la 75 %.

| (84) | În același timp, indicatorii microeconomici relevanți indică o deteriorare clară a situației economice a producătorilor din Uniune eșantionați. Profitabilitatea și randamentul investițiilor au rămas la valori negative și, în ansamblu, au continuat să scadă între 2006 și PA. Fluxul de numerar, în pofida unei evoluții generale pozitive, a rămas, de asemenea, negativ în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(84)

În același timp, indicatorii microeconomici relevanți indică o deteriorare clară a situației economice a producătorilor din Uniune eșantionați. Profitabilitatea și randamentul investițiilor au rămas la valori negative și, în ansamblu, au continuat să scadă între 2006 și PA. Fluxul de numerar, în pofida unei evoluții generale pozitive, a rămas, de asemenea, negativ în perioada de anchetă.

| (85) | Prin prisma celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(85)

Prin prisma celor de mai sus, se concluzionează provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Introducere

| (86) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din Iran și din Emiratele Arabe Unite au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(86)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din Iran și din Emiratele Arabe Unite au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

5.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (87) | Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran a crescut de aproximativ 20 de ori la 212 200 de tone, iar cota de piață a acestora a crescut cu aproximativ 7 % (de la 0,4 % la 7,1 %). În același timp, industria din Uniune a pierdut în jur de 10% din cota de piață (de la 84,9 % la 75,1 %). Prețul mediu al acestor importuri a scăzut între 2006 și PA, rămânând mai scăzut decât prețul mediu practicat de către producătorii din Uniune. |
| --- | --- |

(87)

Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran a crescut de aproximativ 20 de ori la 212 200 de tone, iar cota de piață a acestora a crescut cu aproximativ 7 % (de la 0,4 % la 7,1 %). În același timp, industria din Uniune a pierdut în jur de 10% din cota de piață (de la 84,9 % la 75,1 %). Prețul mediu al acestor importuri a scăzut între 2006 și PA, rămânând mai scăzut decât prețul mediu practicat de către producătorii din Uniune.

| (88) | Așa cum s-a menționat anterior, la considerentul (62), subcotarea prețurilor de către importurile care fac obiectul unui dumping a fost de 3,9 % în cazul EAU și 3,2 % în cazul Iranului. Chiar dacă subcotarea prețurilor s-a situat sub 4 %, aceasta nu poate fi considerată nesemnificativă, având în vedere faptul că PET este o marfă iar concurența are loc, în principal, prin preț. |
| --- | --- |

(88)

Așa cum s-a menționat anterior, la considerentul (62), subcotarea prețurilor de către importurile care fac obiectul unui dumping a fost de 3,9 % în cazul EAU și 3,2 % în cazul Iranului. Chiar dacă subcotarea prețurilor s-a situat sub 4 %, aceasta nu poate fi considerată nesemnificativă, având în vedere faptul că PET este o marfă iar concurența are loc, în principal, prin preț.

| (89) | Exportatorul iranian a afirmat că importurile iraniene de PET nu ar fi putut cauza prejudicii materiale industriei din Uniune întrucât nivelurile acestor importuri ar depăși doar marginal pragul de minimis pentru importuri. Cu toate acestea, în PA, importurile din Iran, corespunzând unei cote de piață de 1,9 %, au depășit pragul de minimis specificat în regulamentul de bază. În plus, prețurile importurilor iraniene subcotau prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. În acest context, argumentul invocat de exportatorul iranian se respinge. |
| --- | --- |

(89)

Exportatorul iranian a afirmat că importurile iraniene de PET nu ar fi putut cauza prejudicii materiale industriei din Uniune întrucât nivelurile acestor importuri ar depăși doar marginal pragul de minimis pentru importuri. Cu toate acestea, în PA, importurile din Iran, corespunzând unei cote de piață de 1,9 %, au depășit pragul de minimis specificat în regulamentul de bază. În plus, prețurile importurilor iraniene subcotau prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. În acest context, argumentul invocat de exportatorul iranian se respinge.

| (90) | Având în vedere subcotarea prețurilor industriei din Uniune de către importurile din EAU și Iran, se consideră că aceste importuri care fac obiectul unui dumping au exercitat o presiune asupra prețurilor, în sensul scăderii acestora, împiedicând industria din Uniune să își mențină propriile prețuri de vânzare la nivelul necesar pentru acoperirea costurilor și realizarea unui profit. În consecință, se consideră că există o legătură de cauzalitate între importurile respective și prejudiciul suferit de către Uniune. |
| --- | --- |

(90)

Având în vedere subcotarea prețurilor industriei din Uniune de către importurile din EAU și Iran, se consideră că aceste importuri care fac obiectul unui dumping au exercitat o presiune asupra prețurilor, în sensul scăderii acestora, împiedicând industria din Uniune să își mențină propriile prețuri de vânzare la nivelul necesar pentru acoperirea costurilor și realizarea unui profit. În consecință, se consideră că există o legătură de cauzalitate între importurile respective și prejudiciul suferit de către Uniune.

5.3.   Efectul altor factori

5.3.1.   Activitatea de export a industriei din Uniune

| (91) | O parte interesată a susținut că prejudiciul a fost cauzat de activitățile de export neprofitabile ale producătorilor din Uniune. După cum reiese din tabelul de mai jos, volumul exporturilor realizate de către industria din Uniune a crescut cu 11 % în perioada luată în considerare. Nivelul prețurilor de export în aceeași perioadă a scăzut cu 10 %, ceea ce a avut ca rezultat o valoare stabilă a vânzărilor la export în perioada luată în considerare. În consecință, nu există niciun indiciu potrivit căruia rezultatele la export au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.

  Tabelul 16










  Industria din Uniune | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări la export (în tone) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Vânzări la export (în EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Prețul exporturilor (EUR/tonă) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(91)

O parte interesată a susținut că prejudiciul a fost cauzat de activitățile de export neprofitabile ale producătorilor din Uniune. După cum reiese din tabelul de mai jos, volumul exporturilor realizate de către industria din Uniune a crescut cu 11 % în perioada luată în considerare. Nivelul prețurilor de export în aceeași perioadă a scăzut cu 10 %, ceea ce a avut ca rezultat o valoare stabilă a vânzărilor la export în perioada luată în considerare. În consecință, nu există niciun indiciu potrivit căruia rezultatele la export au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.

Tabelul 16

Industria din Uniune

2006

2007

2008

PA

Vânzări la export (în tone)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indice (2006 = 100)

100

94

91

111

Vânzări la export (în EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indice (2006 = 100)

100

95

88

100

Prețul exporturilor (EUR/tonă)

1 109

1 128

1 072

1 002

Sursa: răspunsurile la chestionar.

| (92) | O altă parte interesată a afirmat că prețurile industriei din Uniune pe piața UE erau ridicate în mod artificial. Conform părții interesate, această afirmație este pusă în evidență de faptul că prețurile de pe piața UE au rămas stabile, în timp ce prețurile vânzărilor la export au scăzut. Ancheta a arătat însă că prețurile de vânzare medii anuale ale industriei din Uniune pe piața UE au scăzut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare, evoluție care corespunde descreșterii prețurilor de export din aceeași perioadă. Prin urmare, acest argument se respinge. |
| --- | --- |

(92)

O altă parte interesată a afirmat că prețurile industriei din Uniune pe piața UE erau ridicate în mod artificial. Conform părții interesate, această afirmație este pusă în evidență de faptul că prețurile de pe piața UE au rămas stabile, în timp ce prețurile vânzărilor la export au scăzut. Ancheta a arătat însă că prețurile de vânzare medii anuale ale industriei din Uniune pe piața UE au scăzut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare, evoluție care corespunde descreșterii prețurilor de export din aceeași perioadă. Prin urmare, acest argument se respinge.

5.3.2.   Importurile din țări terțe

(a)   Pakistan

| (93) | Având în vedere faptul că se consideră că importurile din Pakistan nu au făcut obiectul unui dumping, este necesar să se analizeze dacă totuși acestea au contribuit la prejudiciul suferit de către producătorii din Uniune. Volumul importurilor din Pakistan a crescut în două reprize, în decursul perioadei luate in considerare. Mai exact, acestea au scăzut cu 25 % între 2006 și 2007, dar au crescut considerabil în 2008 față de 2007 cu 117 %, iar în PA cu alte 16 puncte procentuale față de 2008, atingând 92 000 de tone. Cota de piață corespunzătoare deținută de aceste importuri a crescut de la 1,6 % în 2006 la 3,1 % în PA.

  Tabelul 17 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din Pakistan (în tone) | 44 187 | 33 255 | 84 859 | 92 004 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 75 | 192 | 208 |
| Cota de piață a importurilor provenite din Pakistan | 1,6 % | 1,1 % | 3,0 % | 3,1 % |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 1 030 | 1 022 | 1 023 | 900 |
| Sursa: Eurostat. |

(93)

Având în vedere faptul că se consideră că importurile din Pakistan nu au făcut obiectul unui dumping, este necesar să se analizeze dacă totuși acestea au contribuit la prejudiciul suferit de către producătorii din Uniune. Volumul importurilor din Pakistan a crescut în două reprize, în decursul perioadei luate in considerare. Mai exact, acestea au scăzut cu 25 % între 2006 și 2007, dar au crescut considerabil în 2008 față de 2007 cu 117 %, iar în PA cu alte 16 puncte procentuale față de 2008, atingând 92 000 de tone. Cota de piață corespunzătoare deținută de aceste importuri a crescut de la 1,6 % în 2006 la 3,1 % în PA.

Tabelul 17

2006

2007

2008

PA

Volumul importurilor originare din Pakistan (în tone)

44 187

33 255

84 859

92 004

Indice (2006 = 100)

100

75

192

208

Cota de piață a importurilor provenite din Pakistan

1,6 %

1,1 %

3,0 %

3,1 %

Prețul importurilor (EUR/tonă)

1 030

1 022

1 023

900

Sursa: Eurostat.

| (94) | În general, prețul mediu practicat pentru importurile originare din Pakistan a rămas sub media prețurilor practicate de către producătorii din Uniune. Totuși, analiza detaliată a informațiilor privind prețul, puse la dispoziție de către exportatorul cooperant din Pakistan, a indicat că prețurile practicate de acesta subcotează prețurile practicate în Uniune cu mai puțin de 1,5 %, adică jumătate din subcotarea stabilită în cazul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Iran și EAU. În consecință, chiar dacă nu se poate exclude faptul că importurile originare din Pakistan au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, aportul acestora a fost doar limitat și nu ar fi putut afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(94)

În general, prețul mediu practicat pentru importurile originare din Pakistan a rămas sub media prețurilor practicate de către producătorii din Uniune. Totuși, analiza detaliată a informațiilor privind prețul, puse la dispoziție de către exportatorul cooperant din Pakistan, a indicat că prețurile practicate de acesta subcotează prețurile practicate în Uniune cu mai puțin de 1,5 %, adică jumătate din subcotarea stabilită în cazul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Iran și EAU. În consecință, chiar dacă nu se poate exclude faptul că importurile originare din Pakistan au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, aportul acestora a fost doar limitat și nu ar fi putut afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de către industria din Uniune.

(b)   Republica Coreea

| (95) | Începând cu anul 2000, Republica Coreea face obiectul unor taxe antidumping. Cu toate acestea, două întreprinderi coreene sunt scutite de taxe, iar ancheta a stabilit că importurile din Republica Coreea se află încă la un nivel ridicat și că au crescut considerabil în perioada luată în considerare. Între 2006 și PA, importurile coreene au crescut cu aproximativ 150 %, iar cota de piață corespunzătoare a acestora a crescut de la 3,5 % în 2006 la 7,7 % în PA.

  Tabelul 18 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din Coreea de Sud (în tone) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Cota de piață a importurilor provenite din Coreea de Sud | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Sursa: Eurostat. |

(95)

Începând cu anul 2000, Republica Coreea face obiectul unor taxe antidumping. Cu toate acestea, două întreprinderi coreene sunt scutite de taxe, iar ancheta a stabilit că importurile din Republica Coreea se află încă la un nivel ridicat și că au crescut considerabil în perioada luată în considerare. Între 2006 și PA, importurile coreene au crescut cu aproximativ 150 %, iar cota de piață corespunzătoare a acestora a crescut de la 3,5 % în 2006 la 7,7 % în PA.

Tabelul 18

2006

2007

2008

PA

Volumul importurilor originare din Coreea de Sud (în tone)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indice (2006 = 100)

100

139

189

246

Cota de piață a importurilor provenite din Coreea de Sud

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Prețul importurilor (EUR/tonă)

1 084

1 071

1 063

914

Sursa: Eurostat.

| (96) | În general, prețul mediu al importurilor coreene a rămas puțin sub media prețurilor practicate de către producătorii din Uniune. Totuși, prețurile coreene au fost mai ridicate decât prețurile medii practicate de EAU și Iran, fiind, de asemenea, mai ridicate și decât prețurile medii practicate de Pakistan. În consecință, chiar dacă nu se poate exclude faptul că importurile originare din Republica Coreea au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune, aportul acestora a fost doar limitat și se consideră că nu ar fi putut afecta legătura de cauzalitate stabilită cu privire la importurile care au făcut obiectul unui dumping din EAU și Iran. |
| --- | --- |

(96)

În general, prețul mediu al importurilor coreene a rămas puțin sub media prețurilor practicate de către producătorii din Uniune. Totuși, prețurile coreene au fost mai ridicate decât prețurile medii practicate de EAU și Iran, fiind, de asemenea, mai ridicate și decât prețurile medii practicate de Pakistan. În consecință, chiar dacă nu se poate exclude faptul că importurile originare din Republica Coreea au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune, aportul acestora a fost doar limitat și se consideră că nu ar fi putut afecta legătura de cauzalitate stabilită cu privire la importurile care au făcut obiectul unui dumping din EAU și Iran.

| (97) | Exportatorul iranian a afirmat că orice creștere a importurilor iraniene a fost datorată unei scăderi a importurilor din Coreea de Sud și că, prin urmare, ea nu prejudicia producătorii europeni. Datele Eurostat arată însă că, în perioada luată în considerare, volumul importurilor din ambele țări a crescut în mod constant, în paralel. Prin urmare, nu se poate concluziona că importurile din Iran doar au înlocuit importurile din Coreea de Sud. |
| --- | --- |

(97)

Exportatorul iranian a afirmat că orice creștere a importurilor iraniene a fost datorată unei scăderi a importurilor din Coreea de Sud și că, prin urmare, ea nu prejudicia producătorii europeni. Datele Eurostat arată însă că, în perioada luată în considerare, volumul importurilor din ambele țări a crescut în mod constant, în paralel. Prin urmare, nu se poate concluziona că importurile din Iran doar au înlocuit importurile din Coreea de Sud.

(c)   Alte țări

| (98) | Importurile originare din alte țări s-au efectuat, în medie, la prețuri considerabil mai ridicate decât prețurile de vânzare practicate de către producătorii din Uniune. În plus, în perioada luată în considerare, aceste importuri au pierdut din cota de piață. În consecință, aceste importuri nu sunt considerate o posibilă cauză a prejudiciului suferit de către industria din Uniune.

  Tabelul 19 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din alte țări (în tone) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Cota de piață a importurilor provenite din alte țări | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Sursa: Eurostat. |

(98)

Importurile originare din alte țări s-au efectuat, în medie, la prețuri considerabil mai ridicate decât prețurile de vânzare practicate de către producătorii din Uniune. În plus, în perioada luată în considerare, aceste importuri au pierdut din cota de piață. În consecință, aceste importuri nu sunt considerate o posibilă cauză a prejudiciului suferit de către industria din Uniune.

Tabelul 19

2006

2007

2008

PA

Volumul importurilor originare din alte țări (în tone)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indice (2006 = 100)

100

114

71

81

Cota de piață a importurilor provenite din alte țări

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Prețul importurilor (EUR/tonă)

1 176

1 144

1 194

1 043

Sursa: Eurostat.

5.3.3.   Concurența din partea producătorilor din Uniune care nu au cooperat

| (99) | Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de către industria din Uniune ar fi cauzat de concurența din partea producătorilor din Uniune care nu au cooperat. Cinci producători din Uniune nu au cooperat la această procedură. Unul dintre aceștia și-a încetat activitatea în timpul PA, iar alți doi au făcut același lucru la scurt timp după. Volumul vânzărilor producătorilor care nu au cooperat a fost estimat pe baza informațiilor prezentate în plângere. Pe baza informațiilor disponibile, rezultă că producătorii în cauză și-au pierdut cota de piață în cursul perioadei luate în considerare, de la 20,5 % în 2006 la 16 % în PA. Ancheta nu a arătat nicio dovadă potrivit căreia comportamentul acestor producători ar fi putut afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul stabilit pentru industria din Uniune.

  Tabelul 20










  Producători din UE care nu au cooperat | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările în UE (în tone) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indice (2006 = 100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Cota de piață | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Sursa: Eurostat. |

(99)

Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de către industria din Uniune ar fi cauzat de concurența din partea producătorilor din Uniune care nu au cooperat. Cinci producători din Uniune nu au cooperat la această procedură. Unul dintre aceștia și-a încetat activitatea în timpul PA, iar alți doi au făcut același lucru la scurt timp după. Volumul vânzărilor producătorilor care nu au cooperat a fost estimat pe baza informațiilor prezentate în plângere. Pe baza informațiilor disponibile, rezultă că producătorii în cauză și-au pierdut cota de piață în cursul perioadei luate în considerare, de la 20,5 % în 2006 la 16 % în PA. Ancheta nu a arătat nicio dovadă potrivit căreia comportamentul acestor producători ar fi putut afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul stabilit pentru industria din Uniune.

Tabelul 20

Producători din UE care nu au cooperat

2006

2007

2008

PA

Vânzările în UE (în tone)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indice (2006 = 100)

100

89

64

86

Cota de piață

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Sursa: Eurostat.

5.3.4.   Recesiunea economică

| (100) | Criza economică și financiară din 2008 a condus la o creștere a pieței mai lentă decât se preconiza și neobișnuită în comparație cu începutul anilor 2000, atunci când puteau fi observate rate anuale de creștere în jur de 10 %. În 2008 s-a înregistrat pentru prima dată o reducere a cererii de PET. Aceasta a influențat în mod clar performanța generală a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(100)

Criza economică și financiară din 2008 a condus la o creștere a pieței mai lentă decât se preconiza și neobișnuită în comparație cu începutul anilor 2000, atunci când puteau fi observate rate anuale de creștere în jur de 10 %. În 2008 s-a înregistrat pentru prima dată o reducere a cererii de PET. Aceasta a influențat în mod clar performanța generală a industriei din Uniune.

| (101) | Totuși efectul negativ al recesiunii economice și al reducerii cererii a fost amplificat de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Iran și EAU, care au subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune. Chiar dacă recesiunea economică ar putea fi așadar considerată ca reprezentând o posibilă cauză a prejudiciului în perioada care începe în ultimul trimestru al anului 2008, aceasta nu ar putea să diminueze în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping, pe piața UE pe parcursul întregii perioade luate în considerare. Chiar și în cazul unei scăderi a vânzărilor, industria din Uniune ar putea menține un nivel acceptabil al prețurilor și, astfel, ar putea limita efectele negative ale unei scăderi a consumului, însă doar în cazul în care nu se confruntă cu concurența neloială a importurilor la prețuri mici care fac obiectul unui dumping pe piață. |
| --- | --- |

(101)

Totuși efectul negativ al recesiunii economice și al reducerii cererii a fost amplificat de creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Iran și EAU, care au subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune. Chiar dacă recesiunea economică ar putea fi așadar considerată ca reprezentând o posibilă cauză a prejudiciului în perioada care începe în ultimul trimestru al anului 2008, aceasta nu ar putea să diminueze în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping, pe piața UE pe parcursul întregii perioade luate în considerare. Chiar și în cazul unei scăderi a vânzărilor, industria din Uniune ar putea menține un nivel acceptabil al prețurilor și, astfel, ar putea limita efectele negative ale unei scăderi a consumului, însă doar în cazul în care nu se confruntă cu concurența neloială a importurilor la prețuri mici care fac obiectul unui dumping pe piață.

| (102) | De asemenea, recesiunea economică nu are niciun impact asupra prejudiciului suferit și remarcat deja înainte de ultimul trimestru al anului 2008. |
| --- | --- |

(102)

De asemenea, recesiunea economică nu are niciun impact asupra prejudiciului suferit și remarcat deja înainte de ultimul trimestru al anului 2008.

| (103) | În consecință, recesiunea economică trebuie considerată ca un element care a contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune doar începând cu ultimul trimestru al anului 2008 și, ținând seama de caracterul său global, aceasta nu poate fi considerată o posibilă cauză care afectează legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din EAU și Iran. |
| --- | --- |

(103)

În consecință, recesiunea economică trebuie considerată ca un element care a contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune doar începând cu ultimul trimestru al anului 2008 și, ținând seama de caracterul său global, aceasta nu poate fi considerată o posibilă cauză care afectează legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din EAU și Iran.

5.3.5.   Amplasarea geografică

| (104) | Anumite părți interesate au susținut faptul că orice prejudiciu suferit de către industria din Uniune ar fi cauzat, în primul rând, de amplasarea nefavorabilă a cel puțin unora dintre producătorii din Uniune (adică departe de porturi, aceștia fiind nevoiți să suporte costuri de transport suplimentare inutile, atât pentru materiile prime, cât și pentru produsul final). |
| --- | --- |

(104)

Anumite părți interesate au susținut faptul că orice prejudiciu suferit de către industria din Uniune ar fi cauzat, în primul rând, de amplasarea nefavorabilă a cel puțin unora dintre producătorii din Uniune (adică departe de porturi, aceștia fiind nevoiți să suporte costuri de transport suplimentare inutile, atât pentru materiile prime, cât și pentru produsul final).

| (105) | În ceea ce privește argumentul de mai sus, este recunoscut faptul că amplasarea într-o locație care nu este ușor accesibilă cu mijloace de transport relativ mai ieftine prezintă anumite dezavantaje în ceea ce privește costurile determinate atât de livrarea materiilor prime de la furnizori, cât și de livrarea produsului final către clienți. Totuși, ancheta și datele verificate obținute de la producătorii din Uniune eșantionați (doi dintre aceștia situați în apropierea unui port, iar alți doi la o distanță mai mare) nu au indicat nicio corelație semnificativă între amplasarea geografică și rezultatele economice ale producătorilor din Uniune. În realitate, prejudiciul constatat se aplica și în cazul producătorilor amplasați în apropierea unui port. |
| --- | --- |

(105)

În ceea ce privește argumentul de mai sus, este recunoscut faptul că amplasarea într-o locație care nu este ușor accesibilă cu mijloace de transport relativ mai ieftine prezintă anumite dezavantaje în ceea ce privește costurile determinate atât de livrarea materiilor prime de la furnizori, cât și de livrarea produsului final către clienți. Totuși, ancheta și datele verificate obținute de la producătorii din Uniune eșantionați (doi dintre aceștia situați în apropierea unui port, iar alți doi la o distanță mai mare) nu au indicat nicio corelație semnificativă între amplasarea geografică și rezultatele economice ale producătorilor din Uniune. În realitate, prejudiciul constatat se aplica și în cazul producătorilor amplasați în apropierea unui port.

| (106) | În consecință, se concluzionează că amplasarea geografică nu a contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(106)

În consecință, se concluzionează că amplasarea geografică nu a contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.

5.3.6.   Integrarea verticală

| (107) | Anumite părți interesate au susținut faptul că orice prejudiciu suferit de industria din Uniune ar fi cauzat de faptul că mulți producători din Uniune nu sunt integrați vertical (în ceea ce privește producția de PTA) și se confruntă, astfel, cu diferențe de cost față de exportatorii integrați. Datele verificate obținute de la producătorii eșantionați din Uniune nu au indicat nicio corelație între integrarea verticală a producției de PTA și rezultatele economice ale producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(107)

Anumite părți interesate au susținut faptul că orice prejudiciu suferit de industria din Uniune ar fi cauzat de faptul că mulți producători din Uniune nu sunt integrați vertical (în ceea ce privește producția de PTA) și se confruntă, astfel, cu diferențe de cost față de exportatorii integrați. Datele verificate obținute de la producătorii eșantionați din Uniune nu au indicat nicio corelație între integrarea verticală a producției de PTA și rezultatele economice ale producătorilor din Uniune.

| (108) | În consecință, se concluzionează că lipsa integrării verticale a producției de PTA nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(108)

În consecință, se concluzionează că lipsa integrării verticale a producției de PTA nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.4.   Concluzie privind cauzalitatea

| (109) | Coincidența de timp între, pe de o parte, creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran, creșterea cotelor de piață și subcotarea constatată și, pe de altă parte, deteriorarea situației producătorilor din Uniune, conduce la concluzia că importurile care fac obiectul unui dumping au provocat prejudiciul important suferit de industria din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(109)

Coincidența de timp între, pe de o parte, creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran, creșterea cotelor de piață și subcotarea constatată și, pe de altă parte, deteriorarea situației producătorilor din Uniune, conduce la concluzia că importurile care fac obiectul unui dumping au provocat prejudiciul important suferit de industria din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (110) | Au fost analizați alți factori, însă s-a constatat că aceștia nu afectează legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește Pakistanul, având în vedere că subcotarea este foarte redusă, se consideră că importurile originare din această țară nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune într-o măsură semnificativă. Importurile originare din Republica Coreea ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune dar, având în vedere diferența de preț redusă dintre aceste importuri și piața din Uniune, se consideră că acestea nu ar fi putut afecta legătura de cauzalitate stabilită cu privire la importurile care fac obiectul unui dumping din EAU și Iran. Din cauza cotei de piață în scădere și a nivelului ridicat al prețurilor, nu există nicio dovadă că importurile originare din alte țări terțe au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Mai mult decât atât, niciun alt factor cunoscut, precum performanța la export a industriei din Uniune, concurența din partea altor producători din Uniune, recesiunea economică, amplasarea geografică și lipsa integrării verticale, nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune într-o măsură în care să fie afectată legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(110)

Au fost analizați alți factori, însă s-a constatat că aceștia nu afectează legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În ceea ce privește Pakistanul, având în vedere că subcotarea este foarte redusă, se consideră că importurile originare din această țară nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune într-o măsură semnificativă. Importurile originare din Republica Coreea ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria din Uniune dar, având în vedere diferența de preț redusă dintre aceste importuri și piața din Uniune, se consideră că acestea nu ar fi putut afecta legătura de cauzalitate stabilită cu privire la importurile care fac obiectul unui dumping din EAU și Iran. Din cauza cotei de piață în scădere și a nivelului ridicat al prețurilor, nu există nicio dovadă că importurile originare din alte țări terțe au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Mai mult decât atât, niciun alt factor cunoscut, precum performanța la export a industriei din Uniune, concurența din partea altor producători din Uniune, recesiunea economică, amplasarea geografică și lipsa integrării verticale, nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune într-o măsură în care să fie afectată legătura de cauzalitate.

| (111) | Pe baza analizei de mai sus, care a realizat o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți care au un efect asupra situației industriei din Uniune de efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile originare din EAU și Iran au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(111)

Pe baza analizei de mai sus, care a realizat o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți care au un efect asupra situației industriei din Uniune de efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile originare din EAU și Iran au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

6.   INTERESUL UNIUNII

| (112) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și cauzalitatea, existau motive convingătoare pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al măsurilor posibile asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(112)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și cauzalitatea, existau motive convingătoare pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al măsurilor posibile asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri.

| (113) | Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți, furnizorilor de materii prime, utilizatorilor și asociațiilor acestora. În total, au fost trimise peste 50 de chestionare, însă au fost primite doar 13 răspunsuri în termenele-limită stabilite. În plus, 22 de utilizatori s-au implicat ulterior în anchetă, prin intermediul unor scrisori în care își exprimau opoziția față de orice eventuală măsură luată în cazul de față. |
| --- | --- |

(113)

Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți, furnizorilor de materii prime, utilizatorilor și asociațiilor acestora. În total, au fost trimise peste 50 de chestionare, însă au fost primite doar 13 răspunsuri în termenele-limită stabilite. În plus, 22 de utilizatori s-au implicat ulterior în anchetă, prin intermediul unor scrisori în care își exprimau opoziția față de orice eventuală măsură luată în cazul de față.

6.1.   Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune

| (114) | Se așteaptă ca impunerea măsurilor privind importurile din EAU și Iran să prevină alte denaturări ale pieței și scăderea prețurilor, precum și să restabilească concurența loială. Aceasta ar oferi, la rândul său, industriei din Uniune o șansă de a-și remedia situația prin practicarea unor prețuri mai ridicate, creșterea volumelor de vânzări și a cotei de piață. |
| --- | --- |

(114)

Se așteaptă ca impunerea măsurilor privind importurile din EAU și Iran să prevină alte denaturări ale pieței și scăderea prețurilor, precum și să restabilească concurența loială. Aceasta ar oferi, la rândul său, industriei din Uniune o șansă de a-și remedia situația prin practicarea unor prețuri mai ridicate, creșterea volumelor de vânzări și a cotei de piață.

| (115) | În absența măsurilor, se preconizează că importurile originare din EAU și Iran vor continua să crească la prețuri scăzute care subcotează prețurile practicate de industria din Uniune. În acest caz, industria din Uniune nu ar avea posibilitatea de a-și îmbunătăți situația. Având în vedere situația financiară gravă a industriei din Uniune, se preconizează mai multe închideri de întreprinderi, ceea ce va determina scăderea ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

(115)

În absența măsurilor, se preconizează că importurile originare din EAU și Iran vor continua să crească la prețuri scăzute care subcotează prețurile practicate de industria din Uniune. În acest caz, industria din Uniune nu ar avea posibilitatea de a-și îmbunătăți situația. Având în vedere situația financiară gravă a industriei din Uniune, se preconizează mai multe închideri de întreprinderi, ceea ce va determina scăderea ocupării forței de muncă.

| (116) | Nu există indicii potrivit cărora interesele celorlalți producători din Uniune care nu au cooperat activ la anchetă ar fi diferite de cele indicate pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(116)

Nu există indicii potrivit cărora interesele celorlalți producători din Uniune care nu au cooperat activ la anchetă ar fi diferite de cele indicate pentru industria din Uniune.

| (117) | Întreprinderea iraniană a afirmat că impunerea măsurilor nu ar ajuta industria din Uniune pentru că ar determina doar noi investiții în alte țări exportatoare. Argumentul nu poate fi acceptat pentru că aceasta ar determina consecința logică că măsurile antidumping nu pot fi impuse niciodată asupra produselor pentru care investițiile pot fi redirecționate spre alte țări. De asemenea, aceasta ar însemna și refuzul de a oferi protecție împotriva practicilor comerciale neloiale din cauza posibilității apariției unor noi concurenți din țări terțe. |
| --- | --- |

(117)

Întreprinderea iraniană a afirmat că impunerea măsurilor nu ar ajuta industria din Uniune pentru că ar determina doar noi investiții în alte țări exportatoare. Argumentul nu poate fi acceptat pentru că aceasta ar determina consecința logică că măsurile antidumping nu pot fi impuse niciodată asupra produselor pentru care investițiile pot fi redirecționate spre alte țări. De asemenea, aceasta ar însemna și refuzul de a oferi protecție împotriva practicilor comerciale neloiale din cauza posibilității apariției unor noi concurenți din țări terțe.

| (118) | Aceeași parte interesată a afirmat că nicio măsură nu ar putea remedia dezavantajul concurențial structural al industriei producătoare de PET din UE față de industria producătoare de PET din Asia și din Orientul Mijlociu. Acest argument nu a fost însă motivat suficient. Se cunoaște faptul că anumiți producători din Uniune eșantionați care sunt integrați vertical se află, de asemenea, într-o situație financiară dificilă. În plus, chiar dacă ar exista avantaje competitive (de exemplu, ca urmare a accesului mai ieftin la materii prime), s-ar constata oricum existența unui dumping din partea producătorilor-exportatori. |
| --- | --- |

(118)

Aceeași parte interesată a afirmat că nicio măsură nu ar putea remedia dezavantajul concurențial structural al industriei producătoare de PET din UE față de industria producătoare de PET din Asia și din Orientul Mijlociu. Acest argument nu a fost însă motivat suficient. Se cunoaște faptul că anumiți producători din Uniune eșantionați care sunt integrați vertical se află, de asemenea, într-o situație financiară dificilă. În plus, chiar dacă ar exista avantaje competitive (de exemplu, ca urmare a accesului mai ieftin la materii prime), s-ar constata oricum existența unui dumping din partea producătorilor-exportatori.

| (119) | În consecință, se concluzionează provizoriu că impunerea unor măsuri antidumping ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(119)

În consecință, se concluzionează provizoriu că impunerea unor măsuri antidumping ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.

6.2.   Interesul importatorilor independenți din Uniune

| (120) | Astfel cum s-a menționat anterior, s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți și, din două întreprinderi eșantionate, doar un agent de import (Global Services International, „G.S.I”.) a cooperat pe deplin la această anchetă răspunzând la chestionar. Importurile declarate de către agentul cooperant reprezintă o proporție semnificativă din totalitatea importurilor originare din țările în cauză în PA. Comisioanele aferente importurilor de PET reprezintă cea mai importantă parte a domeniului de activitate al G.S.I. Având în vedere că agentul lucrează pe bază de comision, nu se preconizează că instituirea unor taxe va avea un impact semnificativ asupra rezultatelor sale deoarece orice creștere efectivă a prețului importurilor ar fi suportată de către clienții săi. |
| --- | --- |

(120)

Astfel cum s-a menționat anterior, s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți și, din două întreprinderi eșantionate, doar un agent de import (Global Services International, „G.S.I”.) a cooperat pe deplin la această anchetă răspunzând la chestionar. Importurile declarate de către agentul cooperant reprezintă o proporție semnificativă din totalitatea importurilor originare din țările în cauză în PA. Comisioanele aferente importurilor de PET reprezintă cea mai importantă parte a domeniului de activitate al G.S.I. Având în vedere că agentul lucrează pe bază de comision, nu se preconizează că instituirea unor taxe va avea un impact semnificativ asupra rezultatelor sale deoarece orice creștere efectivă a prețului importurilor ar fi suportată de către clienții săi.

| (121) | Niciun alt importator nu a prezentat informații relevante. Având în vedere că importurile originare din țările cu privire la care, la ora actuală, sunt în vigoare măsuri antidumping nu au fost întrerupte și că sunt disponibile importuri din țări în care nu există măsuri antidumping (de exemplu, Oman, SUA, Brazilia), se consideră că importatorii pot importa din aceste țări. |
| --- | --- |

(121)

Niciun alt importator nu a prezentat informații relevante. Având în vedere că importurile originare din țările cu privire la care, la ora actuală, sunt în vigoare măsuri antidumping nu au fost întrerupte și că sunt disponibile importuri din țări în care nu există măsuri antidumping (de exemplu, Oman, SUA, Brazilia), se consideră că importatorii pot importa din aceste țări.

| (122) | În consecință, se concluzionează provizoriu că impunerea unor măsuri provizorii nu ar avea efecte negative asupra interesului importatorilor din UE. |
| --- | --- |

(122)

În consecință, se concluzionează provizoriu că impunerea unor măsuri provizorii nu ar avea efecte negative asupra interesului importatorilor din UE.

6.3.   Interesul furnizorilor de materii prime din Uniune

| (123) | Furnizorii de materii prime (doi de PTA și unul de MEG) au cooperat la anchetă, răspunzând la chestionar în termenul limită stabilit. Personalului unităților de producție din Europa și implicat în obținerea de PTA/MEG includea aproximativ 700 de angajați. |
| --- | --- |

(123)

Furnizorii de materii prime (doi de PTA și unul de MEG) au cooperat la anchetă, răspunzând la chestionar în termenul limită stabilit. Personalului unităților de producție din Europa și implicat în obținerea de PTA/MEG includea aproximativ 700 de angajați.

| (124) | Producătorii de PTA cooperanți comercializează aproximativ 50 % din achizițiile de PTA ale producătorilor din Uniune eșantionați. Producătorii de PTA sunt puternic dependenți de situația producătorilor de PET, care sunt cei mai importanți clienți ai lor. Prețurile scăzute ale PET determină prețuri mai scăzute practicate pentru PTA și marje mai mici pentru producătorii de PTA. Trebuie menționat că în prezent se desfășoară o anchetă antidumping și antisubvenții care vizează importurile de PTA originare din Thailanda, ceea ce înseamnă că este posibil ca producătorii de PTA din UE să se confrunte cu o concurență neloială din partea importurilor din Thailanda. În consecință, se consideră că impunerea unor măsuri în cazul importurilor de PET care fac obiectul unui dumping ar fi benefică pentru producătorii de PTA. |
| --- | --- |

(124)

Producătorii de PTA cooperanți comercializează aproximativ 50 % din achizițiile de PTA ale producătorilor din Uniune eșantionați. Producătorii de PTA sunt puternic dependenți de situația producătorilor de PET, care sunt cei mai importanți clienți ai lor. Prețurile scăzute ale PET determină prețuri mai scăzute practicate pentru PTA și marje mai mici pentru producătorii de PTA. Trebuie menționat că în prezent se desfășoară o anchetă antidumping și antisubvenții care vizează importurile de PTA originare din Thailanda, ceea ce înseamnă că este posibil ca producătorii de PTA din UE să se confrunte cu o concurență neloială din partea importurilor din Thailanda. În consecință, se consideră că impunerea unor măsuri în cazul importurilor de PET care fac obiectul unui dumping ar fi benefică pentru producătorii de PTA.

| (125) | Pentru furnizorul de MEG cooperant, MEG reprezintă mai puțin de 10 % din cifra totală de afaceri. Trebuie menționat faptul că, în ceea ce privește MEG, PET nu reprezintă singura și nici măcar cea mai importantă aplicație posibilă, iar producătorii de MEG sunt mai puțin dependenți de situația industriei PET. Cu toate acestea, dificultățile întâmpinate de industria PET poate avea un impact limitat asupra furnizorilor de MEG, cel puțin pe termen scurt și mediu. |
| --- | --- |

(125)

Pentru furnizorul de MEG cooperant, MEG reprezintă mai puțin de 10 % din cifra totală de afaceri. Trebuie menționat faptul că, în ceea ce privește MEG, PET nu reprezintă singura și nici măcar cea mai importantă aplicație posibilă, iar producătorii de MEG sunt mai puțin dependenți de situația industriei PET. Cu toate acestea, dificultățile întâmpinate de industria PET poate avea un impact limitat asupra furnizorilor de MEG, cel puțin pe termen scurt și mediu.

| (126) | Ținând seama de cele menționate anterior, se concluzionează provizoriu că impunerea unor măsuri în cazul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran ar fi în interesul furnizorilor de materii prime. |
| --- | --- |

(126)

Ținând seama de cele menționate anterior, se concluzionează provizoriu că impunerea unor măsuri în cazul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din EAU și Iran ar fi în interesul furnizorilor de materii prime.

6.4.   Interesul utilizatorilor

| (127) | PET care face obiectul acestei proceduri (respectiv, cu un indice de vâscozitate de cel puțin 78 ml/g sau mai ridicat, așa numitele „granule PET de tip alimentar”) este folosit, în principal, pentru a fabrica recipiente pentru apă și alte băuturi. Utilizarea acestuia în scopul producerii altor ambalaje (pentru produse alimentare solide sau detergenți) și a foliilor este în dezvoltare, însă rămâne relativ limitată. Recipientele din PET sunt fabricate în două etape: (i) mai întâi, se realizează o preformă prin injectarea PET și (ii) ulterior preforma este încălzită și suflată sub forma unui recipient. Fabricarea recipientelor poate fi un proces integrat (adică aceeași societate cumpără PET, realizează fabricarea unei preforme și suflarea acesteia sub formă de recipient) sau se poate limita la a doua etapă (suflarea preformei într-un recipient). Preformele pot fi relativ ușor de transportat deoarece sunt compacte și de mici dimensiuni, în timp ce recipientele goale sunt instabile și, din cauza dimensiunilor, transportarea lor este foarte costisitoare. |
| --- | --- |

(127)

PET care face obiectul acestei proceduri (respectiv, cu un indice de vâscozitate de cel puțin 78 ml/g sau mai ridicat, așa numitele „granule PET de tip alimentar”) este folosit, în principal, pentru a fabrica recipiente pentru apă și alte băuturi. Utilizarea acestuia în scopul producerii altor ambalaje (pentru produse alimentare solide sau detergenți) și a foliilor este în dezvoltare, însă rămâne relativ limitată. Recipientele din PET sunt fabricate în două etape: (i) mai întâi, se realizează o preformă prin injectarea PET și (ii) ulterior preforma este încălzită și suflată sub forma unui recipient. Fabricarea recipientelor poate fi un proces integrat (adică aceeași societate cumpără PET, realizează fabricarea unei preforme și suflarea acesteia sub formă de recipient) sau se poate limita la a doua etapă (suflarea preformei într-un recipient). Preformele pot fi relativ ușor de transportat deoarece sunt compacte și de mici dimensiuni, în timp ce recipientele goale sunt instabile și, din cauza dimensiunilor, transportarea lor este foarte costisitoare.

| (128) | Recipientele din PET sunt umplute cu apă și/sau alte băuturi de către firmele de îmbuteliere (denumite în continuare „îmbuteliatori”). Întreprinderile de îmbuteliere sunt adesea implicate în sectorul PET, fie prin intermediul unor operațiuni integrate de fabricare, fie în cadrul unor contracte de furnizare pe bază de comandă („tolling agreements”) cu prelucrători subcontractați și/sau producători de recipiente în numele cărora negociază prețurile pentru PET cu producătorul („soft tolling”) sau chiar cumpără PET pentru propriile lor butelii („hard tolling”). |
| --- | --- |

(128)

Recipientele din PET sunt umplute cu apă și/sau alte băuturi de către firmele de îmbuteliere (denumite în continuare „îmbuteliatori”). Întreprinderile de îmbuteliere sunt adesea implicate în sectorul PET, fie prin intermediul unor operațiuni integrate de fabricare, fie în cadrul unor contracte de furnizare pe bază de comandă („tolling agreements”) cu prelucrători subcontractați și/sau producători de recipiente în numele cărora negociază prețurile pentru PET cu producătorul („soft tolling”) sau chiar cumpără PET pentru propriile lor butelii („hard tolling”).

| (129) | În consecință, se pot distinge două categorii de utilizatori:






  — | Prelucrători și/sau producători de recipiente – care cumpără PET direct de la producători, îl transformă în preforme (sau recipiente) și îl vând mai departe pentru prelucrarea în aval (sau umplere) și |
| --- | --- | --- |

(129)

În consecință, se pot distinge două categorii de utilizatori:

—

Prelucrători și/sau producători de recipiente – care cumpără PET direct de la producători, îl transformă în preforme (sau recipiente) și îl vând mai departe pentru prelucrarea în aval (sau umplere) și

| — | Îmbuteliatorii – care cumpără PET pentru prelucrătorii și/sau producătorii de recipiente subcontractați („hard tolling”) sau negociază prețul la care prelucrătorul și/sau producătorul de recipiente subcontractat va obține PET („soft tolling”). |
| --- | --- |

—

Îmbuteliatorii – care cumpără PET pentru prelucrătorii și/sau producătorii de recipiente subcontractați („hard tolling”) sau negociază prețul la care prelucrătorul și/sau producătorul de recipiente subcontractat va obține PET („soft tolling”).

(a)   Prelucrătorii

| (130) | Producătorii de preforme sunt principalii utilizatori de granule PET de tip alimentar. Patru prelucrători, reprezentând 16 % din consumul Uniunii în PA, au cooperat pe deplin la anchetă (adică au dat răspunsuri complete la chestionare în termenele-limită). Așa cum s-a menționat mai sus, un număr semnificativ de prelucrători s-au implicat ulterior în anchetă, prin intermediul unor scrisori în care își exprimau opoziția, dar nu au prezentat date verificabile cu privire la consumul lor. Agentul de import cooperant a susținut, în timpul unei audieri, că peste 80 % dintre utilizatorii din UE se opun acestor măsuri. Totuși, aceste informații nu au fost suficient de fundamentate și nu au putut fi verificate. |
| --- | --- |

(130)

Producătorii de preforme sunt principalii utilizatori de granule PET de tip alimentar. Patru prelucrători, reprezentând 16 % din consumul Uniunii în PA, au cooperat pe deplin la anchetă (adică au dat răspunsuri complete la chestionare în termenele-limită). Așa cum s-a menționat mai sus, un număr semnificativ de prelucrători s-au implicat ulterior în anchetă, prin intermediul unor scrisori în care își exprimau opoziția, dar nu au prezentat date verificabile cu privire la consumul lor. Agentul de import cooperant a susținut, în timpul unei audieri, că peste 80 % dintre utilizatorii din UE se opun acestor măsuri. Totuși, aceste informații nu au fost suficient de fundamentate și nu au putut fi verificate.

| (131) | O asociație reprezentând prelucrătorii europeni de mase plastice (EuPC) a afirmat în cadrul unei audieri că adoptă o poziție neutră față de această procedură. Deși unii dintre membrii acesteia se opun oricărei măsuri, nivelul actual al prețurilor practicate pentru PET pe piața europeană nu este sustenabil în cazul întreprinderilor de reciclare a PET. Întreprinderile de reciclare a PET (de asemenea reprezentate de către EuPC) sunt favoarea măsurilor. Cu toate acestea, într-un stadiu ulterior al anchetei, asociația și-a schimbat poziția și și-a exprimat dezacordul față de impunerea măsurilor. Asociația a afirmat că impunerea măsurilor ar determina costuri excesive pentru industria de prelucrare a maselor plastice din UE, care este compusă în special din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Asociația a afirmat că IMM-urile nu ar putea absorbi prețuri mai ridicate pentru PET, ceea ce le-ar forța fie să-și înceteze activitatea, fie să opteze pentru relocalizarea în afara UE. Până în prezent, nu au fost prezentate alte elemente care să motiveze această afirmație. |
| --- | --- |

(131)

O asociație reprezentând prelucrătorii europeni de mase plastice (EuPC) a afirmat în cadrul unei audieri că adoptă o poziție neutră față de această procedură. Deși unii dintre membrii acesteia se opun oricărei măsuri, nivelul actual al prețurilor practicate pentru PET pe piața europeană nu este sustenabil în cazul întreprinderilor de reciclare a PET. Întreprinderile de reciclare a PET (de asemenea reprezentate de către EuPC) sunt favoarea măsurilor. Cu toate acestea, într-un stadiu ulterior al anchetei, asociația și-a schimbat poziția și și-a exprimat dezacordul față de impunerea măsurilor. Asociația a afirmat că impunerea măsurilor ar determina costuri excesive pentru industria de prelucrare a maselor plastice din UE, care este compusă în special din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Asociația a afirmat că IMM-urile nu ar putea absorbi prețuri mai ridicate pentru PET, ceea ce le-ar forța fie să-și înceteze activitatea, fie să opteze pentru relocalizarea în afara UE. Până în prezent, nu au fost prezentate alte elemente care să motiveze această afirmație.

| (132) | Numărul total al angajaților din cadrul prelucrătorilor cooperanți a ajuns la 1 300, în timp ce numărul de angajați declarat ai prelucrătorilor care s-au implicat ulterior în anchetă s-ar ridica la încă 6 000 de persoane. Agentul de import și clienții acestuia au indicat în timpul audierii un nivel al ocupării forței de muncă în cazul prelucrătorilor de aproximativ 20 000 de persoane. Informațiile privind ocuparea forței de muncă vor fi verificate ulterior. |
| --- | --- |

(132)

Numărul total al angajaților din cadrul prelucrătorilor cooperanți a ajuns la 1 300, în timp ce numărul de angajați declarat ai prelucrătorilor care s-au implicat ulterior în anchetă s-ar ridica la încă 6 000 de persoane. Agentul de import și clienții acestuia au indicat în timpul audierii un nivel al ocupării forței de muncă în cazul prelucrătorilor de aproximativ 20 000 de persoane. Informațiile privind ocuparea forței de muncă vor fi verificate ulterior.

| (133) | Pe baza informațiilor disponibile, PET utilizat pentru a produce preforme se ridică la 70 %-80 % din costul total de producție al prelucrătorilor. În consecință, acesta este un element de cost esențial pentru aceste întreprinderi. Până în prezent, ancheta a indicat că, în medie, prelucrătorii cooperanți înregistrează deja pierderi. Având în vedere faptul că majoritatea prelucrătorilor sunt întreprinderi mici și mijlocii locale, acestea ar putea avea, pe termen scurt și mediu, doar posibilități limitate de a transfera orice creștere a costurilor, în special în cazul în care clienții acestora (întreprinderile de îmbuteliere) sunt actori importanți cu o poziție de negociere mult mai bună. Totuși, contractele (în mod normal negociate anual) de vânzare a preformelor și/sau recipientelor includ adesea un mecanism destinat reflectării variației prețurilor practicate pentru PET. |
| --- | --- |

(133)

Pe baza informațiilor disponibile, PET utilizat pentru a produce preforme se ridică la 70 %-80 % din costul total de producție al prelucrătorilor. În consecință, acesta este un element de cost esențial pentru aceste întreprinderi. Până în prezent, ancheta a indicat că, în medie, prelucrătorii cooperanți înregistrează deja pierderi. Având în vedere faptul că majoritatea prelucrătorilor sunt întreprinderi mici și mijlocii locale, acestea ar putea avea, pe termen scurt și mediu, doar posibilități limitate de a transfera orice creștere a costurilor, în special în cazul în care clienții acestora (întreprinderile de îmbuteliere) sunt actori importanți cu o poziție de negociere mult mai bună. Totuși, contractele (în mod normal negociate anual) de vânzare a preformelor și/sau recipientelor includ adesea un mecanism destinat reflectării variației prețurilor practicate pentru PET.

| (134) | Prelucrătorii și agentul de import cooperant au susținut că măsurile vor determina unii fabricanți importanți de preforme să își transfere liniile de producție standardizate în țări situate în vecinătatea UE. Având în vedere că costul transportării preformelor pe o distanță limitată este relativ scăzut, acest proces are deja loc într-o anumită măsură. Totuși, pentru moment, considerente asemenea amplasării în apropierea clientului sau flexibilitatea livrărilor par să compenseze avantajele pe care le-ar putea oferi țările vecine. Având în vedere că nivelul măsurilor propuse este unul moderat, se consideră, în mod provizoriu, că avantajele producerii de preforme în afara UE nu ar trebui să fie mai mari decât dezavantajele actuale. În plus, având în vedere costul transportului, se preconizează că relocalizarea va reprezenta o alternativă doar pentru întreprinderile ale căror clienți sunt situați în apropierea garnițelor UE, nu și pentru prelucrătorii ai căror clienți se află în alte zone din UE. |
| --- | --- |

(134)

Prelucrătorii și agentul de import cooperant au susținut că măsurile vor determina unii fabricanți importanți de preforme să își transfere liniile de producție standardizate în țări situate în vecinătatea UE. Având în vedere că costul transportării preformelor pe o distanță limitată este relativ scăzut, acest proces are deja loc într-o anumită măsură. Totuși, pentru moment, considerente asemenea amplasării în apropierea clientului sau flexibilitatea livrărilor par să compenseze avantajele pe care le-ar putea oferi țările vecine. Având în vedere că nivelul măsurilor propuse este unul moderat, se consideră, în mod provizoriu, că avantajele producerii de preforme în afara UE nu ar trebui să fie mai mari decât dezavantajele actuale. În plus, având în vedere costul transportului, se preconizează că relocalizarea va reprezenta o alternativă doar pentru întreprinderile ale căror clienți sunt situați în apropierea garnițelor UE, nu și pentru prelucrătorii ai căror clienți se află în alte zone din UE.

| (135) | Prelucrătorii și agentul de import cooperant au mai afirmat că măsurile ar putea determina doar o ameliorare pe termen scurt a situației producătorilor de PET. Aceștia au susținut că, pe termen lung și mediu, o dată ce fabricanții de preforme părăsesc UE, pe piața UE s-ar înregistra o cerere insuficientă pentru producătorii de PET, iar scăderea prețurilor va obliga, în ultimă instanță, producătorii de PET să își închidă întreprinderile sau se le transfere în țări din afara UE. Având în vedere afirmațiile din considerentul anterior și dat fiind faptul că se consideră, în mod provizoriu, că din punct de vedere financiar nu este încă necesar ca fabricanții de preforme să se își transfere capacitățile de producție în afara UE, este improbabil ca această ipoteză să se adeverească. |
| --- | --- |

(135)

Prelucrătorii și agentul de import cooperant au mai afirmat că măsurile ar putea determina doar o ameliorare pe termen scurt a situației producătorilor de PET. Aceștia au susținut că, pe termen lung și mediu, o dată ce fabricanții de preforme părăsesc UE, pe piața UE s-ar înregistra o cerere insuficientă pentru producătorii de PET, iar scăderea prețurilor va obliga, în ultimă instanță, producătorii de PET să își închidă întreprinderile sau se le transfere în țări din afara UE. Având în vedere afirmațiile din considerentul anterior și dat fiind faptul că se consideră, în mod provizoriu, că din punct de vedere financiar nu este încă necesar ca fabricanții de preforme să se își transfere capacitățile de producție în afara UE, este improbabil ca această ipoteză să se adeverească.

| (136) | În consecință, în mod provizoriu, nu se poate exclude faptul că impunerea măsurilor va avea un impact semnificativ asupra costurilor de producție ale prelucrătorilor. Totuși, având în vedere incertitudinile cu privire la posibilitatea fabricanților de preforme și/sau recipiente de a transfera creșterea costurilor către clienții lor, impactul asupra profitabilității prelucrătorilor și rezultatelor generale ale acestora nu poate fi stabilit, în mod clar, în această etapă provizorie. |
| --- | --- |

(136)

În consecință, în mod provizoriu, nu se poate exclude faptul că impunerea măsurilor va avea un impact semnificativ asupra costurilor de producție ale prelucrătorilor. Totuși, având în vedere incertitudinile cu privire la posibilitatea fabricanților de preforme și/sau recipiente de a transfera creșterea costurilor către clienții lor, impactul asupra profitabilității prelucrătorilor și rezultatelor generale ale acestora nu poate fi stabilit, în mod clar, în această etapă provizorie.

(b)   Îmbuteliatorii

| (137) | Șase întreprinderi de îmbuteliere, inclusiv filiale ale Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone și Orangina, au cooperat la anchetă, adică au răspuns la toate întrebările din chestionar în termenele-limită stabilite. Acestea reprezintă aproximativ 11 % din consumul de PET din Uniune în PA. Formatul informațiilor furnizate nu permite identificarea cu ușurință a numărului de angajați implicați în procesele de producție care utilizează PET. Totuși, acesta este estimat, în mod provizoriu, la aproximativ 6 000 de persoane. Pe baza informațiilor disponibile, se estimează că întreaga industrie de îmbuteliere din Uniune are în jur de 40 000 și 60 000 de angajați direct implicați în procesele de producție care utilizează PET. |
| --- | --- |

(137)

Șase întreprinderi de îmbuteliere, inclusiv filiale ale Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone și Orangina, au cooperat la anchetă, adică au răspuns la toate întrebările din chestionar în termenele-limită stabilite. Acestea reprezintă aproximativ 11 % din consumul de PET din Uniune în PA. Formatul informațiilor furnizate nu permite identificarea cu ușurință a numărului de angajați implicați în procesele de producție care utilizează PET. Totuși, acesta este estimat, în mod provizoriu, la aproximativ 6 000 de persoane. Pe baza informațiilor disponibile, se estimează că întreaga industrie de îmbuteliere din Uniune are în jur de 40 000 și 60 000 de angajați direct implicați în procesele de producție care utilizează PET.

| (138) | Pe baza informațiilor disponibile, costul PET din costul total al îmbuteliatorilor cooperanți variază între 1 % și 14 %, în funcție de costul altor componente utilizate în procesul de producție a produselor lor respective. Informațiile disponibile indică faptul că PET tinde să reprezinte un element de cost important pentru producătorii de ape minerale (în special cele care nu sunt vândute sub marcă), în timp ce pentru îmbuteliatorii de băuturi nealcoolice acesta ar reprezenta doar un element de cost marginal. Informațiile din dosar indică faptul că, în anumite cazuri, costurile pentru PET pot reprezenta până la 20 % din prețul final al apei minerale practicat în cazul clienților. Se estimează că, în medie, costul PET poate reprezenta până la 10 % din costul total al întreprinderilor de îmbuteliere. |
| --- | --- |

(138)

Pe baza informațiilor disponibile, costul PET din costul total al îmbuteliatorilor cooperanți variază între 1 % și 14 %, în funcție de costul altor componente utilizate în procesul de producție a produselor lor respective. Informațiile disponibile indică faptul că PET tinde să reprezinte un element de cost important pentru producătorii de ape minerale (în special cele care nu sunt vândute sub marcă), în timp ce pentru îmbuteliatorii de băuturi nealcoolice acesta ar reprezenta doar un element de cost marginal. Informațiile din dosar indică faptul că, în anumite cazuri, costurile pentru PET pot reprezenta până la 20 % din prețul final al apei minerale practicat în cazul clienților. Se estimează că, în medie, costul PET poate reprezenta până la 10 % din costul total al întreprinderilor de îmbuteliere.

| (139) | Având în vedere cele de mai sus, se consideră că orice creștere a prețurilor pentru PET după impunerea măsurii propuse va avea doar un impact limitat (o creștere a costurilor sub 2 %) asupra situației generale a întreprinderilor de îmbuteliere, chiar dacă, după cum se susține, acestea ar întâmpina dificultăți în a transfera creșterea costului către clienți, situație în orice caz improbabilă cel puțin pe termen scurt și mediu. |
| --- | --- |

(139)

Având în vedere cele de mai sus, se consideră că orice creștere a prețurilor pentru PET după impunerea măsurii propuse va avea doar un impact limitat (o creștere a costurilor sub 2 %) asupra situației generale a întreprinderilor de îmbuteliere, chiar dacă, după cum se susține, acestea ar întâmpina dificultăți în a transfera creșterea costului către clienți, situație în orice caz improbabilă cel puțin pe termen scurt și mediu.

6.5.   Deficitul de aprovizionare cu PET

| (140) | Mai multe părți interesate au susținut că impunerea măsurilor ar determina un deficit de aprovizionare cu PET pe piața UE și că producătorii din Uniune nu dispun de capacități suficiente pentru a face față cererii existente. |
| --- | --- |

(140)

Mai multe părți interesate au susținut că impunerea măsurilor ar determina un deficit de aprovizionare cu PET pe piața UE și că producătorii din Uniune nu dispun de capacități suficiente pentru a face față cererii existente.

| (141) | În această privință, trebuie amintit faptul că producătorii din Uniune și-au desfășurat activitatea doar la 69 % din capacitate în PA și dispun de o capacitate suficientă de rezervă pentru a înlocui, dacă ar fi necesar, importurile provenite din EAU și Iran. Totuși, scopul taxei nu trebuie să fie cel de a descuraja toate importurile, ci doar de a restabili concurența loială pe piață. În plus, sunt disponibile, de asemenea, alte surse de aprovizionare. |
| --- | --- |

(141)

În această privință, trebuie amintit faptul că producătorii din Uniune și-au desfășurat activitatea doar la 69 % din capacitate în PA și dispun de o capacitate suficientă de rezervă pentru a înlocui, dacă ar fi necesar, importurile provenite din EAU și Iran. Totuși, scopul taxei nu trebuie să fie cel de a descuraja toate importurile, ci doar de a restabili concurența loială pe piață. În plus, sunt disponibile, de asemenea, alte surse de aprovizionare.

| (142) | În plus, se preconizează că industria reciclării PET își va crește producția în cazul în care prețul practicat în Uniune pentru PET virgin este menținut la un nivel rezonabil și nu se permite scăderea acestuia din cauza concurenței neloiale. |
| --- | --- |

(142)

În plus, se preconizează că industria reciclării PET își va crește producția în cazul în care prețul practicat în Uniune pentru PET virgin este menținut la un nivel rezonabil și nu se permite scăderea acestuia din cauza concurenței neloiale.

6.6.   Alte argumente

| (143) | Exportatorul iranian a afirmat că impunerea măsurilor împotriva PET din Iran ar avea un efect negativ disproporționat ținând cont de statutul de țară în curs de dezvoltare al Iranului și de faptul că exportatorii iranieni se confruntă deja cu dezavantaje grave ca urmare a sancțiunilor internaționale. Comisia adoptă în mod constant măsuri antidumping atât împotriva țărilor în curs de dezvoltare, cât și a țărilor dezvoltate, ori de câte ori cerințele juridice autorizează o astfel de acțiune. În plus, existența unor sancțiuni în vigoare împotriva Iranului este un element irelevant în conformitate cu normele antidumping existente. |
| --- | --- |

(143)

Exportatorul iranian a afirmat că impunerea măsurilor împotriva PET din Iran ar avea un efect negativ disproporționat ținând cont de statutul de țară în curs de dezvoltare al Iranului și de faptul că exportatorii iranieni se confruntă deja cu dezavantaje grave ca urmare a sancțiunilor internaționale. Comisia adoptă în mod constant măsuri antidumping atât împotriva țărilor în curs de dezvoltare, cât și a țărilor dezvoltate, ori de câte ori cerințele juridice autorizează o astfel de acțiune. În plus, existența unor sancțiuni în vigoare împotriva Iranului este un element irelevant în conformitate cu normele antidumping existente.

6.7.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (144) | În concluzie, se așteaptă ca impunerea măsurilor asupra importurilor originare din EAU și Iran să ofere o șansă atât industriei din Uniune, cât și altor producători din Uniune de a-și îmbunătăți situația prin practicarea unor prețuri mai ridicate, creșterea volumelor de vânzări și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru utilizatori (în principal pentru prelucrători), acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor oferite producătorilor și furnizorilor acestora. |
| --- | --- |

(144)

În concluzie, se așteaptă ca impunerea măsurilor asupra importurilor originare din EAU și Iran să ofere o șansă atât industriei din Uniune, cât și altor producători din Uniune de a-și îmbunătăți situația prin practicarea unor prețuri mai ridicate, creșterea volumelor de vânzări și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru utilizatori (în principal pentru prelucrători), acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor oferite producătorilor și furnizorilor acestora.

| (145) | Restabilirea concurenței loiale și menținerea unui nivel rezonabil al prețurilor în UE vor încuraja reciclarea PET, contribuind astfel la protecția mediului. Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că nu există motive decisive pentru ca măsurile să nu fie impuse în cazul de față. Este posibil să fie necesară o revizuire a acestei evaluări preliminare într-o etapă finală, după verificarea răspunsurilor la chestionar ale utilizatorilor și după continuarea anchetei. |
| --- | --- |

(145)

Restabilirea concurenței loiale și menținerea unui nivel rezonabil al prețurilor în UE vor încuraja reciclarea PET, contribuind astfel la protecția mediului. Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că nu există motive decisive pentru ca măsurile să nu fie impuse în cazul de față. Este posibil să fie necesară o revizuire a acestei evaluări preliminare într-o etapă finală, după verificarea răspunsurilor la chestionar ale utilizatorilor și după continuarea anchetei.

7.   MĂSURILE ANTIDUMPING PROVIZORII

| (146) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii pentru importurile produsului în cauză originare din Iran și Emiratele Arabe Unite, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(146)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui impuse măsuri provizorii pentru importurile produsului în cauză originare din Iran și Emiratele Arabe Unite, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.

| (147) | În ceea ce privește importurile produsului în cauză originare din Pakistan, nu s-a constatat în mod provizoriu nicio practică de dumping, astfel cum se indică mai sus. În consecință, nu ar trebui impusă nicio măsură provizorie. |
| --- | --- |

(147)

În ceea ce privește importurile produsului în cauză originare din Pakistan, nu s-a constatat în mod provizoriu nicio practică de dumping, astfel cum se indică mai sus. În consecință, nu ar trebui impusă nicio măsură provizorie.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (148) | Măsurile provizorii asupra importurilor originare din EAU și Iran ar trebui să fie impuse la un nivel suficient pentru a elimina efectul prejudiciabil cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(148)

Măsurile provizorii asupra importurilor originare din EAU și Iran ar trebui să fie impuse la un nivel suficient pentru a elimina efectul prejudiciabil cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (149) | Uniunea a susținut existența unui profit țintă de 7,5 %, utilizat în ancheta împotriva Republicii Populare Chineze. Totuși, pe parcursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune nu a realizat niciodată un asemenea profit (în realitate, aceasta nu a fost niciodată profitabilă) și, în general, a afirmat că își desfășoară activitatea la marje destul de reduse. Cel mai ridicat profit realizat de două întreprinderi eșantionate în decursul unui an din perioada luată în considerare a fost de 3 %. În aceste circumstanțe, un profit țintă de 5 % a fost considerat, în mod provizoriu, cel mai potrivit. |
| --- | --- |

(149)

Uniunea a susținut existența unui profit țintă de 7,5 %, utilizat în ancheta împotriva Republicii Populare Chineze. Totuși, pe parcursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune nu a realizat niciodată un asemenea profit (în realitate, aceasta nu a fost niciodată profitabilă) și, în general, a afirmat că își desfășoară activitatea la marje destul de reduse. Cel mai ridicat profit realizat de două întreprinderi eșantionate în decursul unui an din perioada luată în considerare a fost de 3 %. În aceste circumstanțe, un profit țintă de 5 % a fost considerat, în mod provizoriu, cel mai potrivit.

| (150) | Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționate mai sus. |
| --- | --- |

(150)

Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționate mai sus.

| (151) | Având în vedere faptul că, în decursul PA, prețurile materiilor prime și, în consecință, cele ale PET, au înregistrat variații semnificative, s-a considerat adecvată calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului pe baza datelor trimestriale.






  Țara | Nivelul de eliminare a prejudiciului |
| --- | --- | --- |
| Iran | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| EAU | 18,5 % |

(151)

Având în vedere faptul că, în decursul PA, prețurile materiilor prime și, în consecință, cele ale PET, au înregistrat variații semnificative, s-a considerat adecvată calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului pe baza datelor trimestriale.

Țara

Nivelul de eliminare a prejudiciului

Iran

17,0 %

Pakistan

15,2 %

EAU

18,5 %

7.2.   Măsuri provizorii

| (152) | Prin prisma celor de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui impusă o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originare din Iran și Emiratele Arabe Unite la cel mai scăzut nivel de eliminare a prejudiciului și dumpingului constatat, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. |
| --- | --- |

(152)

Prin prisma celor de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui impusă o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originare din Iran și Emiratele Arabe Unite la cel mai scăzut nivel de eliminare a prejudiciului și dumpingului constatat, în conformitate cu regula taxei celei mai mici.

| (153) | Pe baza celor de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că valoarea taxei propuse pentru produsul în cauză originar din Iran ar trebui să fie bazată pe un nivel de eliminare a prejudiciului de 17 %. În plus, cuantumul taxei propuse pentru produsul în cauză originar din Emiratele Arabe Unite ar trebui să aibă la bază un dumping de 6,6 %. Nu ar trebui instituite măsuri provizorii în cazul importurilor produsului în cauză originare din Pakistan. |
| --- | --- |

(153)

Pe baza celor de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că valoarea taxei propuse pentru produsul în cauză originar din Iran ar trebui să fie bazată pe un nivel de eliminare a prejudiciului de 17 %. În plus, cuantumul taxei propuse pentru produsul în cauză originar din Emiratele Arabe Unite ar trebui să aibă la bază un dumping de 6,6 %. Nu ar trebui instituite măsuri provizorii în cazul importurilor produsului în cauză originare din Pakistan.

| (154) | Trebuie menționat că o anchetă antisubvenție a fost desfășurată în paralel cu ancheta antidumping care vizează importurile de PET din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite. Întrucât, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază, niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export, se consideră că ar trebui să se determine dacă și în ce măsură subvenția și marja de dumping rezultă din aceeași situație. |
| --- | --- |

(154)

Trebuie menționat că o anchetă antisubvenție a fost desfășurată în paralel cu ancheta antidumping care vizează importurile de PET din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite. Întrucât, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază, niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export, se consideră că ar trebui să se determine dacă și în ce măsură subvenția și marja de dumping rezultă din aceeași situație.

| (155) | În ceea ce privește sistemele de subvenții care au constituit subvenții la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (3), marjele de dumping provizorii stabilite pentru producătorul-exportator din Iran se explică parțial prin existența subvențiilor la export compensatorii. Cu toate acestea, având în vedere că se aplică același nivel de eliminare a prejudiciului atât în cazul anchetei antidumping, cât și în cazul celei antisubvenție, nu se propune nicio taxă antidumping provizorie împotriva Iranului. |
| --- | --- |

(155)

În ceea ce privește sistemele de subvenții care au constituit subvenții la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (3), marjele de dumping provizorii stabilite pentru producătorul-exportator din Iran se explică parțial prin existența subvențiilor la export compensatorii. Cu toate acestea, având în vedere că se aplică același nivel de eliminare a prejudiciului atât în cazul anchetei antidumping, cât și în cazul celei antisubvenție, nu se propune nicio taxă antidumping provizorie împotriva Iranului.

| (156) | Astfel cum s-a menționat anterior la considerentul 15, costurile și prețurile PET fluctuează în mod semnificativ, în perioade de timp relativ scurte. Prin urmare, s-a considerat adecvată impunerea unor taxe sub forma unei sume specifice pe tonă. Această sumă rezultă din aplicarea nivelului taxei antidumping la prețurile de export CIF utilizate la calcularea marjei de dumping. |
| --- | --- |

(156)

Astfel cum s-a menționat anterior la considerentul 15, costurile și prețurile PET fluctuează în mod semnificativ, în perioade de timp relativ scurte. Prin urmare, s-a considerat adecvată impunerea unor taxe sub forma unei sume specifice pe tonă. Această sumă rezultă din aplicarea nivelului taxei antidumping la prețurile de export CIF utilizate la calcularea marjei de dumping.

| (157) | Pe baza celor de mai sus și luând în considerare concluziile enunțate în Regulamentul de instituire a unei taxe compensatorii provizorii [Regulamentul (UE) nr. 473/2010 (4) al Comisiei], valorile taxei antidumping propuse, exprimate la un preț CIF franco la frontiera Uniunii înainte de vămuire, sunt, în mod provizoriu, următoarele:













  Țara | Marja de subvenție totală | din care subvenție la export | Marja de dumping | Marjă de prejudiciu (pe bază trimestrială) | Taxă compensatorie provizorie | Taxă antidumping provizorie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | % | Suma
  (EUR/t) | % | Suma
  (EUR/t) |
| Iran | 53 % | 2 % | 28,6 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 | 0 % | 0 |
| EAU | 5,1 % | 0 % | 6,6 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 | 6,6 % | 54,80 |

(157)

Pe baza celor de mai sus și luând în considerare concluziile enunțate în Regulamentul de instituire a unei taxe compensatorii provizorii [Regulamentul (UE) nr. 473/2010 (4) al Comisiei], valorile taxei antidumping propuse, exprimate la un preț CIF franco la frontiera Uniunii înainte de vămuire, sunt, în mod provizoriu, următoarele:

Țara

Marja de subvenție totală

din care subvenție la export

Marja de dumping

Marjă de prejudiciu (pe bază trimestrială)

Taxă compensatorie provizorie

Taxă antidumping provizorie

%

Suma

(EUR/t)

%

Suma

(EUR/t)

Iran

53 %

2 %

28,6 %

17,0 %

17,0 %

142,97

0 %

0

EAU

5,1 %

0 %

6,6 %

18,5 %

5,1 %

42,34

6,6 %

54,80

7.3.   Dispoziție finală

| (158) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de inițiere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive, |
| --- | --- |

(158)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de inițiere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că concluziile privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune o taxă definitivă antidumping la importurile de polietilen tereftalat având un număr de viscozitate de 78 ml/g sau mai mare, în conformitate cu Standardul ISO 1628-5, intrând în prezent sub incidența codului NC 3907 60 20 și originare din Iran și Emiratele Arabe Unite.

(2)   Rata taxei antidumping provizorii, aplicabilă prețului net franco la frontiera Uniunii înainte de vămuire, se stabilește pentru produsele descrise la alineatul (1) după cum urmează:

| Țara | Nivelul taxei antidumping (EUR/tonă) |
| --- | --- |
| Iran: toate întreprinderile | 0 |
| Emiratele Arabe Unite: toate întreprinderile | 54,80 |

Țara

Nivelul taxei antidumping (EUR/tonă)

Iran: toate întreprinderile

0

Emiratele Arabe Unite: toate întreprinderile

54,80

(3)   În cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (5), nivelul taxei antidumping, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  JO C 208, 3.9.2009, p. 12.

2

(3)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

3

(4)  A se vedea pagina 25 din prezentul Jurnal Oficial.

4

(5)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

5

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/25

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 473/2010 AL COMISIEI

din 31 mai 2010

de instituire a unei taxe compensatorii provizorii privind importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) (1), în special articolul 12,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

1.1.   Inițierea

| (1) | La 3 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antisubvenții privind importurile în Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat (denumit în continuare „PET”) originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite (denumite în continuare „țările în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 3 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antisubvenții privind importurile în Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat (denumit în continuare „PET”) originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite (denumite în continuare „țările în cauză”).

| (2) | În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AD”). |
| --- | --- |

(2)

În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AD”).

| (3) | Procedura antisubvenții a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la 20 iulie 2009 de către Comitetul de Polietilen Tereftalat din cadrul Plastics Europe (denumit în continuare „solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de anumite tipuri de polietilen tereftalat din cadrul Uniunii. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestă existența unor subvenții aplicate produsului în cauză și a unui prejudiciu important rezultând din acestea, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri antisubvenții. |
| --- | --- |

(3)

Procedura antisubvenții a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la 20 iulie 2009 de către Comitetul de Polietilen Tereftalat din cadrul Plastics Europe (denumit în continuare „solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din producția totală de anumite tipuri de polietilen tereftalat din cadrul Uniunii. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestă existența unor subvenții aplicate produsului în cauză și a unui prejudiciu important rezultând din acestea, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri antisubvenții.

| (4) | Înainte de a iniția procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernele din Iran, din Pakistan și din Emiratele Arabe Unite (denumite în continuare „EAU”) cu privire la faptul că primise o reclamație documentată în mod corespunzător, în care se susține că importurile de PET originar din Iran, Pakistan și EAU, care fac obiectul unor subvenții, ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Guvernele respective au fost invitate să inițieze consultări, în scopul de a clarifica situația în ceea ce privește conținutul reclamației și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată. Toate guvernele au acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, au fost luate în considerare, în mod corespunzător, observațiile formulate de autoritățile țărilor în cauză în legătură cu afirmațiile conținute în reclamație cu privire la neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în cadrul sistemelor respective. Guvernele din Pakistan și din EAU au comunicat observațiile proprii în timpul consultărilor sau imediat după acestea. |
| --- | --- |

(4)

Înainte de a iniția procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernele din Iran, din Pakistan și din Emiratele Arabe Unite (denumite în continuare „EAU”) cu privire la faptul că primise o reclamație documentată în mod corespunzător, în care se susține că importurile de PET originar din Iran, Pakistan și EAU, care fac obiectul unor subvenții, ar cauza un prejudiciu important industriei din Uniune. Guvernele respective au fost invitate să inițieze consultări, în scopul de a clarifica situația în ceea ce privește conținutul reclamației și de a ajunge la o soluție reciproc acceptată. Toate guvernele au acceptat invitația la consultări și acestea s-au desfășurat ulterior. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, au fost luate în considerare, în mod corespunzător, observațiile formulate de autoritățile țărilor în cauză în legătură cu afirmațiile conținute în reclamație cu privire la neaplicabilitatea măsurilor compensatorii în cadrul sistemelor respective. Guvernele din Pakistan și din EAU au comunicat observațiile proprii în timpul consultărilor sau imediat după acestea.

1.2.   Părțile vizate de procedură

| (5) | Comisia a anunțat oficial producătorii reclamanți, alți producători cunoscuți din cadrul Uniunii, importatorii/negocianții și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, producătorii-exportatori și reprezentanții țărilor exportatoare în cauză, de deschiderea procedurii. Părțile interesate au avut posibilitatea să își prezinte în scris punctul de vedere și să solicite o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a anunțat oficial producătorii reclamanți, alți producători cunoscuți din cadrul Uniunii, importatorii/negocianții și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, producătorii-exportatori și reprezentanții țărilor exportatoare în cauză, de deschiderea procedurii. Părțile interesate au avut posibilitatea să își prezinte în scris punctul de vedere și să solicite o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.

| (6) | Oportunitatea de a fi audiate a fost oferită tuturor părților interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale în acest sens. |
| --- | --- |

(6)

Oportunitatea de a fi audiate a fost oferită tuturor părților interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale în acest sens.

| (7) | Având în vedere numărul aparent important al producătorilor și importatorilor din Uniune, în ancheta privind prejudiciul s-a luat în considerare aplicarea tehnicilor de eșantionare, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide în privința necesității eșantionării, și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, toți producătorii și importatorii din Uniune au fost rugați să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul examinat în PA (1 iulie 2008 - 30 iunie 2009). |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere numărul aparent important al producătorilor și importatorilor din Uniune, în ancheta privind prejudiciul s-a luat în considerare aplicarea tehnicilor de eșantionare, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide în privința necesității eșantionării, și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, toți producătorii și importatorii din Uniune au fost rugați să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul examinat în PA (1 iulie 2008 - 30 iunie 2009).

| (8) | Paisprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selecționat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând 65 % din vânzările realizate de ansamblul producătorilor cooperanți din Uniune. |
| --- | --- |

(8)

Paisprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selecționat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând 65 % din vânzările realizate de ansamblul producătorilor cooperanți din Uniune.

| (9) | Opt importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la importatorii cooperanți, Comisia a selecționat un eșantion de doi importatori reprezentând 83 % din importurile realizate de ansamblul importatorilor cooperanți și 48 % din totalul importurilor din EAU, Iran și Pakistan. |
| --- | --- |

(9)

Opt importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la importatorii cooperanți, Comisia a selecționat un eșantion de doi importatori reprezentând 83 % din importurile realizate de ansamblul importatorilor cooperanți și 48 % din totalul importurilor din EAU, Iran și Pakistan.

| (10) | Comisia a trimis chestionare autorităților țărilor vizate, producătorilor-exportatori, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor incluși în eșantion, tuturor utilizatorilor și furnizorilor cunoscuți ca fiind interesați, precum și părților care s-au făcut cunoscute în termenele fixate de avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a trimis chestionare autorităților țărilor vizate, producătorilor-exportatori, producătorilor din Uniune incluși în eșantion, importatorilor incluși în eșantion, tuturor utilizatorilor și furnizorilor cunoscuți ca fiind interesați, precum și părților care s-au făcut cunoscute în termenele fixate de avizul de inițiere.

| (11) | S-au primit răspunsuri la chestionare din partea autorităților țărilor în cauză, a unui producător-exportator din Iran și a negociantului afiliat acestuia, a unui producător-exportator din Pakistan și a unui producător-exportator din Emiratele Arabe Unite, din partea a cinci producători din Uniune incluși în eșantion, a unui importator inclus în eșantion, a zece utilizatori din Uniune și a trei furnizori de materii prime. În plus, șapte producători cooperanți din Uniune au furnizat datele de ordin general solicitate pentru analiza prejudiciului. |
| --- | --- |

(11)

S-au primit răspunsuri la chestionare din partea autorităților țărilor în cauză, a unui producător-exportator din Iran și a negociantului afiliat acestuia, a unui producător-exportator din Pakistan și a unui producător-exportator din Emiratele Arabe Unite, din partea a cinci producători din Uniune incluși în eșantion, a unui importator inclus în eșantion, a zece utilizatori din Uniune și a trei furnizori de materii prime. În plus, șapte producători cooperanți din Uniune au furnizat datele de ordin general solicitate pentru analiza prejudiciului.

| (12) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvențiilor, a prejudiciului care rezultă din acestea și a interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvențiilor, a prejudiciului care rezultă din acestea și a interesului Uniunii.

| (13) | S-au efectuat vizite de verificare în localurile următoarelor autorități publice: | Guvernul iranian







  — | Ministerul Comerțului, Biroul de reprezentare comercială, Teheran, Iran; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

S-au efectuat vizite de verificare în localurile următoarelor autorități publice:

Guvernul iranian

—

Ministerul Comerțului, Biroul de reprezentare comercială, Teheran, Iran;

| — | Oficiul Vamal, Bandar Imam Khomeini, Iran; |
| --- | --- |

—

Oficiul Vamal, Bandar Imam Khomeini, Iran;

| | Guvernul Emiratelor Arabe Unite







  — | Ministerul Economiei și Industriei, Abu Dhabi, Emiratele Arabe Unite; |
| --- | --- | --- |

Guvernul Emiratelor Arabe Unite

—

Ministerul Economiei și Industriei, Abu Dhabi, Emiratele Arabe Unite;

| — | RAK Investment Authority, guvernul emiratului Ras Al Khaimah, orașul Ras Al Khaimah, Emiratele Arabe Unite. |
| --- | --- |

—

RAK Investment Authority, guvernul emiratului Ras Al Khaimah, orașul Ras Al Khaimah, Emiratele Arabe Unite.

| (14) | S-au efectuat vizite de verificare în localurile următoarelor societăți comerciale: | Producători din Uniune







  — | Novapet SA, Spania; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

S-au efectuat vizite de verificare în localurile următoarelor societăți comerciale:

Producători din Uniune

—

Novapet SA, Spania;

| — | Equipolymers Srl, Italia; |
| --- | --- |

—

Equipolymers Srl, Italia;

| — | UAB Orion Global PET (Indorama), Lituania; |
| --- | --- |

—

UAB Orion Global PET (Indorama), Lituania;

| — | UAB Neo Group, Lituania; |
| --- | --- |

—

UAB Neo Group, Lituania;

| | Producător-exportator din Iran







  — | Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) și societățile sale afiliate, Bandar Imam Khomeini și Teheran; |
| --- | --- | --- |

Producător-exportator din Iran

—

Shahid Tondguyan Petrochemical Co. (STPC) și societățile sale afiliate, Bandar Imam Khomeini și Teheran;

| | Producător-exportator din Pakistan







  — | Novatex Limited, Karachi; |
| --- | --- | --- |

Producător-exportator din Pakistan

—

Novatex Limited, Karachi;

| | Producător-exportator din Emiratele Arabe Unite







  — | JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah. |
| --- | --- | --- |

Producător-exportator din Emiratele Arabe Unite

—

JBF RAK LLC, Ras Al Khaimah.

1.3.   Perioada de anchetă

| (15) | Ancheta privind subvențiile și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(15)

Ancheta privind subvențiile și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (16) | Produsul în cauză este polietilenul tereftalat cu un indice de vâscozitate de 78 ml/g sau superior acestuia, conform standardului ISO 1628-5, originar din Iran, Pakistan și EAU (denumit în continuare „produsul în cauză”), clasificat în prezent la codul NC 3907 60 20. |
| --- | --- |

(16)

Produsul în cauză este polietilenul tereftalat cu un indice de vâscozitate de 78 ml/g sau superior acestuia, conform standardului ISO 1628-5, originar din Iran, Pakistan și EAU (denumit în continuare „produsul în cauză”), clasificat în prezent la codul NC 3907 60 20.

| (17) | PET este un produs chimic utilizat în mod normal în industria maselor plastice pentru producerea sticlelor și foliilor. Dat fiind că acest tip de PET este un produs omogen, el nu a fost subdivizat în continuare în diferite tipuri de produse. |
| --- | --- |

(17)

PET este un produs chimic utilizat în mod normal în industria maselor plastice pentru producerea sticlelor și foliilor. Dat fiind că acest tip de PET este un produs omogen, el nu a fost subdivizat în continuare în diferite tipuri de produse.

2.2.   Produsul similar

| (18) | Ancheta a arătat că PET produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și PET produs și vândut pe piețele interne din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite și exportat în Uniune prezintă, în esență, aceleași caracteristici chimice și fizice de bază și au aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate în mod provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(18)

Ancheta a arătat că PET produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și PET produs și vândut pe piețele interne din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite și exportat în Uniune prezintă, în esență, aceleași caracteristici chimice și fizice de bază și au aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate în mod provizoriu ca fiind similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

3.   SUBVENȚIONAREA

3.1.   Iran

3.1.1.   Introducere

| (19) | Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele programe, în cadrul cărora ar fi fost acordate subvenții de către o autoritate guvernamentală, au făcut obiectul unei anchete:






  I. | măsurile privind zonele economice speciale („ZES”) – ZES petrochimice; |
| --- | --- | --- |

(19)

Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele programe, în cadrul cărora ar fi fost acordate subvenții de către o autoritate guvernamentală, au făcut obiectul unei anchete:

I.

măsurile privind zonele economice speciale („ZES”) – ZES petrochimice;

| II. | finanțarea acordată de Societatea Națională de Petrochimie (National Petrochemical Company) producătorului-exportator de PET. |
| --- | --- |

II.

finanțarea acordată de Societatea Națională de Petrochimie (National Petrochemical Company) producătorului-exportator de PET.

3.1.2.   Sisteme specifice

I.   
  Măsurile privind zonele economice speciale (ZES) – ZES petrochimice

| (20) | Conform dispozițiilor legale, o societate stabilită într-o ZES beneficiază de scutire de taxe la importul de inputuri cu condiția de a le utiliza în procesul de fabricare a unui produs destinat a fi exportat ulterior. În cursul verificării, s-a constatat, de asemenea, că societățile stabilite în ZES beneficiază și de scutire de taxe la importul de mijloace de producție. |
| --- | --- |

(20)

Conform dispozițiilor legale, o societate stabilită într-o ZES beneficiază de scutire de taxe la importul de inputuri cu condiția de a le utiliza în procesul de fabricare a unui produs destinat a fi exportat ulterior. În cursul verificării, s-a constatat, de asemenea, că societățile stabilite în ZES beneficiază și de scutire de taxe la importul de mijloace de producție.

(a)   Temei juridic

| (21) | Descrierea legală completă a sistemului ZES se găsește, în prezent, în următoarele legi și regulamente: Legea nr. 257/184168 privind stabilirea și gestionarea zonelor economice speciale în Republica Islamică Iran, din 19 mai 2005; aprobarea de către Comisie a articolului 138 din legea constituțională a secretariatului înaltului consiliu al zonelor industriale-comerciale libere din 27 mai 2007; decretul executiv pentru stabilirea și gestionarea zonelor economice speciale din Republica Islamică Iran; aprobarea consiliului de miniștri din 29 aprilie, 2006. |
| --- | --- |

(21)

Descrierea legală completă a sistemului ZES se găsește, în prezent, în următoarele legi și regulamente: Legea nr. 257/184168 privind stabilirea și gestionarea zonelor economice speciale în Republica Islamică Iran, din 19 mai 2005; aprobarea de către Comisie a articolului 138 din legea constituțională a secretariatului înaltului consiliu al zonelor industriale-comerciale libere din 27 mai 2007; decretul executiv pentru stabilirea și gestionarea zonelor economice speciale din Republica Islamică Iran; aprobarea consiliului de miniștri din 29 aprilie, 2006.

| (22) | ZES petrochimică a fost creată la 30 aprilie 1997 (anul 1376, potrivit calendarului persan) prin Legea nr. 58548, publicată în Monitorul Oficial nr. 15275 din 25 mai 1997. |
| --- | --- |

(22)

ZES petrochimică a fost creată la 30 aprilie 1997 (anul 1376, potrivit calendarului persan) prin Legea nr. 58548, publicată în Monitorul Oficial nr. 15275 din 25 mai 1997.

(b)   Eligibilitate

| (23) | Nu a fost găsită nicio regulă specifică privind eligibilitatea în seria de acte legislative/administrative furnizate de guvernul iranian în cursul anchetei. Instalațiile de producție ale unicului producător-exportator cooperant iranian se găsesc în ZES petrochimică din Mahshahr, Bandar Imam Khomeini. Conform informațiilor comunicate de autoritățile iraniene, această zonă este unica ZES petrochimică din Iran. |
| --- | --- |

(23)

Nu a fost găsită nicio regulă specifică privind eligibilitatea în seria de acte legislative/administrative furnizate de guvernul iranian în cursul anchetei. Instalațiile de producție ale unicului producător-exportator cooperant iranian se găsesc în ZES petrochimică din Mahshahr, Bandar Imam Khomeini. Conform informațiilor comunicate de autoritățile iraniene, această zonă este unica ZES petrochimică din Iran.

(c)   Aplicare practică

| (24) | Fiecare ZES este considerată ca fiind situată în afara teritoriului vamal al țării. În consecință, toate importurile sunt scutite de taxe cu condiția ca inputurile importate să fie utilizate pentru fabricarea produsului final destinat exportului. |
| --- | --- |

(24)

Fiecare ZES este considerată ca fiind situată în afara teritoriului vamal al țării. În consecință, toate importurile sunt scutite de taxe cu condiția ca inputurile importate să fie utilizate pentru fabricarea produsului final destinat exportului.

| (25) | Pentru a monitoriza cantitatea de materii prime importate cu scutire de taxe consumate pentru fabricarea produsului final destinat exportului, administrația vămilor înregistrează atât autorizația de import și obligația de export în momentul importării și al exportării pe baza unor norme de input/output standard specificate într-un certificat numit „Permis de producție”, emis de Ministerul Sănătății, Departamentul general și care are o valabilitate de 5 ani. Pentru fiecare tranzacție, administrația vămilor emite, la cerere, un număr de cod (B-Jack) de care societatea comercială are nevoie pentru vămuirea mărfurilor. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a monitoriza cantitatea de materii prime importate cu scutire de taxe consumate pentru fabricarea produsului final destinat exportului, administrația vămilor înregistrează atât autorizația de import și obligația de export în momentul importării și al exportării pe baza unor norme de input/output standard specificate într-un certificat numit „Permis de producție”, emis de Ministerul Sănătății, Departamentul general și care are o valabilitate de 5 ani. Pentru fiecare tranzacție, administrația vămilor emite, la cerere, un număr de cod (B-Jack) de care societatea comercială are nevoie pentru vămuirea mărfurilor.

| (26) | În plus, societatea oferă în mod periodic autorității relevante informații privind exporturile și vânzările interne pe care intenționează să le realizeze în anul următor. Pe baza informațiilor disponibile menționate, administrația vămilor verifică dacă avantajelor de care a beneficiat societatea au fost aplicate în mod corect. |
| --- | --- |

(26)

În plus, societatea oferă în mod periodic autorității relevante informații privind exporturile și vânzările interne pe care intenționează să le realizeze în anul următor. Pe baza informațiilor disponibile menționate, administrația vămilor verifică dacă avantajelor de care a beneficiat societatea au fost aplicate în mod corect.

| (27) | În ceea ce privește o vânzare internă, și anume provenind dintr-o ZES și destinată restului teritoriului, se va aplica o taxă vamală asupra părții de input importate cu scutire de taxe integrată în produsul final, în conformitate cu raporturile input-output standard. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește o vânzare internă, și anume provenind dintr-o ZES și destinată restului teritoriului, se va aplica o taxă vamală asupra părții de input importate cu scutire de taxe integrată în produsul final, în conformitate cu raporturile input-output standard.

(d)   Constatările anchetei

| (28) | În cursul vizitei de verificare, s-a constatat că nu există criterii concrete, statutare și public disponibile care să determine decizia autorității competente privind societățile autorizate să se stabilească în ZES petrochimice. O societate care dorește să se stabilească în zona respectivă trebuie să depună o cerere către autoritatea competentă, dar nu există nicio linie directoare care să indice baza pe care cererea poate fi acceptată sau respinsă. Mai mult, legea privind instituirea unei ZES petrochimice încredințează societății National Petrochemical Company (denumită în continuare „NPC”) (acționar al unicului producător-exportator cooperant) sarcina de a gestiona și a organiza această zonă în vederea desfășurării de activități petrochimice. |
| --- | --- |

(28)

În cursul vizitei de verificare, s-a constatat că nu există criterii concrete, statutare și public disponibile care să determine decizia autorității competente privind societățile autorizate să se stabilească în ZES petrochimice. O societate care dorește să se stabilească în zona respectivă trebuie să depună o cerere către autoritatea competentă, dar nu există nicio linie directoare care să indice baza pe care cererea poate fi acceptată sau respinsă. Mai mult, legea privind instituirea unei ZES petrochimice încredințează societății National Petrochemical Company (denumită în continuare „NPC”) (acționar al unicului producător-exportator cooperant) sarcina de a gestiona și a organiza această zonă în vederea desfășurării de activități petrochimice.

| (29) | Au fost constatate discrepanțe și disfuncții importante ale sistemului. Autoritățile iraniene nu au stabilit un sistem de verificare adecvat pentru a monitoriza cantitatea de materii prime importate cu scutire de taxe vamale și utilizate pentru fabricarea produsului finit destinat exportului. STPC, unicul producător cooperant din Iran nu a declarat raporturile efective de materii prime și NPC nu a pus în practică niciun sistem de verificare care să confirme că inputurile pentru care s-a acordat scutire de taxe vamale sunt într-adevăr utilizate pentru fabricarea produsului exportat și să indice în ce cantități. Raporturile input-output standard sunt raporturi de producție propuse de societate și acceptate de autoritățile publice, care provin din standardele aplicate în industria petrochimică. |
| --- | --- |

(29)

Au fost constatate discrepanțe și disfuncții importante ale sistemului. Autoritățile iraniene nu au stabilit un sistem de verificare adecvat pentru a monitoriza cantitatea de materii prime importate cu scutire de taxe vamale și utilizate pentru fabricarea produsului finit destinat exportului. STPC, unicul producător cooperant din Iran nu a declarat raporturile efective de materii prime și NPC nu a pus în practică niciun sistem de verificare care să confirme că inputurile pentru care s-a acordat scutire de taxe vamale sunt într-adevăr utilizate pentru fabricarea produsului exportat și să indice în ce cantități. Raporturile input-output standard sunt raporturi de producție propuse de societate și acceptate de autoritățile publice, care provin din standardele aplicate în industria petrochimică.

| (30) | Unicul producător-exportator cooperant a beneficiat de sistemul de mai sus și, de asemenea, de importul fără taxe de mijloace de producție. |
| --- | --- |

(30)

Unicul producător-exportator cooperant a beneficiat de sistemul de mai sus și, de asemenea, de importul fără taxe de mijloace de producție.

(e)   Concluzii

| (31) | Ținând seama de cele de mai sus, importul de inputuri cu scutire de taxe vamale în ZES trebuie să fie considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume, o contribuție financiară din partea guvernului iranian, care a conferit un avantaj exportatorului investigat. |
| --- | --- |

(31)

Ținând seama de cele de mai sus, importul de inputuri cu scutire de taxe vamale în ZES trebuie să fie considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume, o contribuție financiară din partea guvernului iranian, care a conferit un avantaj exportatorului investigat.

| (32) | Mai mult, sistemul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât legislația în baza căreia acționează autoritatea care acordă autorizația limitează în mod explicit accesul la această zonă pentru anumite societăți care aparțin sectorului petrochimic de producție. |
| --- | --- |

(32)

Mai mult, sistemul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât legislația în baza căreia acționează autoritatea care acordă autorizația limitează în mod explicit accesul la această zonă pentru anumite societăți care aparțin sectorului petrochimic de producție.

| (33) | În plus, sistemul este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export. |
| --- | --- |

(33)

În plus, sistemul este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.

| (34) | Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor sau un sistem de rambursare a taxelor pentru inputurile de înlocuire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I, în special punctul (i), precum și în anexele II și III la regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor sau un sistem de rambursare a taxelor pentru inputurile de înlocuire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu este conform cu regulile stabilite în anexa I, în special punctul (i), precum și în anexele II și III la regulamentul de bază.

| (35) | În mod particular, guvernul iranian nu dispune de un sistem sau o procedură care permite să se verifice care inputuri sunt consumate pentru fabricarea produsului exportat și în ce cantități [în conformitate cu anexa II partea II punctul (4) din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru inputurile de înlocuire, anexa III partea II punctul (2) din regulamentul de bază]. Rapoartele input-output standard ca atare nu pot fi considerate ca fiind specifice societății nici ca reprezentând un sistem de verificare a consumului real. Acest tip de proces nu permite autorităților publice să verifice cu suficientă precizie ce cantitate de inputuri a fost consumată în producția de export și conform cărui raport input-output standard de referință ar trebui să fie efectuată comparația. De altfel, autoritățile nu au realizat un control efectiv pe baza unui registru de consum ținut în mod corect. În realitate, guvernul iranian nu a efectuat o nouă verificare bazată pe inputurile efectiv implicate, deși, în mod normal, ar fi trebuit să procedeze astfel, în absența unui sistem de verificare eficient [în conformitate cu anexa II partea II punctul (5) și, în cazul sistemelor de rambursare pentru inputurile de înlocuire, anexa III partea II punctul (3) din regulamentul de bază]. |
| --- | --- |

(35)

În mod particular, guvernul iranian nu dispune de un sistem sau o procedură care permite să se verifice care inputuri sunt consumate pentru fabricarea produsului exportat și în ce cantități [în conformitate cu anexa II partea II punctul (4) din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru inputurile de înlocuire, anexa III partea II punctul (2) din regulamentul de bază]. Rapoartele input-output standard ca atare nu pot fi considerate ca fiind specifice societății nici ca reprezentând un sistem de verificare a consumului real. Acest tip de proces nu permite autorităților publice să verifice cu suficientă precizie ce cantitate de inputuri a fost consumată în producția de export și conform cărui raport input-output standard de referință ar trebui să fie efectuată comparația. De altfel, autoritățile nu au realizat un control efectiv pe baza unui registru de consum ținut în mod corect. În realitate, guvernul iranian nu a efectuat o nouă verificare bazată pe inputurile efectiv implicate, deși, în mod normal, ar fi trebuit să procedeze astfel, în absența unui sistem de verificare eficient [în conformitate cu anexa II partea II punctul (5) și, în cazul sistemelor de rambursare pentru inputurile de înlocuire, anexa III partea II punctul (3) din regulamentul de bază].

| (36) | În plus, avantajul care decurge din scutirea de taxe a importurilor de mijloace de producție reprezintă, de asemenea, o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume, o contribuție financiară din partea guvernului iranian, care a conferit un avantaj exportatorului investigat. În plus, sistemul este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export. |
| --- | --- |

(36)

În plus, avantajul care decurge din scutirea de taxe a importurilor de mijloace de producție reprezintă, de asemenea, o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume, o contribuție financiară din partea guvernului iranian, care a conferit un avantaj exportatorului investigat. În plus, sistemul este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.

| (37) | Sistemul nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor deoarece vizează mijloace de producție care nu sunt consumate în cursul procesului de producție și care, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al sistemelor autorizate de rambursare a taxelor prezentat în anexa I, punctul (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(37)

Sistemul nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor deoarece vizează mijloace de producție care nu sunt consumate în cursul procesului de producție și care, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al sistemelor autorizate de rambursare a taxelor prezentat în anexa I, punctul (i) din regulamentul de bază.

| (38) | Ținând seama de cele de mai sus, subvențiile în chestiune sunt considerate ca fiind pasibile de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(38)

Ținând seama de cele de mai sus, subvențiile în chestiune sunt considerate ca fiind pasibile de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (39) | În absența unui sistem autorizat de rambursare a taxelor sau a unui sistem de rambursare pentru inputurile de înlocuire, beneficiul corespunde remiterii valorii totale a taxelor de import aplicate în mod normal asupra importurilor de inputuri. În acest sens, se menționează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul unei remiteri „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Ori, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, în cazul în care se constată absența unei proceduri de verificare adecvate, excepția pentru sistemele de rambursare menționată anterior nu este aplicabilă și prevalează regula normală de a aplica măsurile compensatorii valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât unei pretinse remiteri excesive. |
| --- | --- |

(39)

În absența unui sistem autorizat de rambursare a taxelor sau a unui sistem de rambursare pentru inputurile de înlocuire, beneficiul corespunde remiterii valorii totale a taxelor de import aplicate în mod normal asupra importurilor de inputuri. În acest sens, se menționează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul unei remiteri „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate la anexele II și III din regulamentul de bază. Ori, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, în cazul în care se constată absența unei proceduri de verificare adecvate, excepția pentru sistemele de rambursare menționată anterior nu este aplicabilă și prevalează regula normală de a aplica măsurile compensatorii valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât unei pretinse remiteri excesive.

| (40) | Valoarea subvenției pentru exportator în ceea ce privește importul de inputuri cu scutire de taxe a fost calculată pe baza taxelor la import neîncasate (taxe vamale de bază) asupra materialelor importate pentru produsul în cauză în PA (numitor). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(40)

Valoarea subvenției pentru exportator în ceea ce privește importul de inputuri cu scutire de taxe a fost calculată pe baza taxelor la import neîncasate (taxe vamale de bază) asupra materialelor importate pentru produsul în cauză în PA (numitor). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (41) | În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru singurul producător cooperant se ridică la 1,13 %. |
| --- | --- |

(41)

În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru singurul producător cooperant se ridică la 1,13 %.

| (42) | În plus, beneficiul care decurge din exonerarea de taxe la importul de mijloace de producție nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor, deoarece acesta vizează mijloace de producție care nu sunt consumate în cursul procesului de producție. Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă de 15 ani, corespunzătoare duratei minime de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză din cele trei țări vizate de prezenta anchetă. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în vigoare în Iran în PA a fost considerată adecvată în acest scop. |
| --- | --- |

(42)

În plus, beneficiul care decurge din exonerarea de taxe la importul de mijloace de producție nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor, deoarece acesta vizează mijloace de producție care nu sunt consumate în cursul procesului de producție. Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă de 15 ani, corespunzătoare duratei minime de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză din cele trei țări vizate de prezenta anchetă. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în vigoare în Iran în PA a fost considerată adecvată în acest scop.

| (43) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (ca numitor) a fost raportată la cifra totală de afaceri realizate la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 0,93 %. |
| --- | --- |

(43)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (ca numitor) a fost raportată la cifra totală de afaceri realizate la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 0,93 %.

| (44) | În PA, nivelul total al subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 2,06 %. |
| --- | --- |

(44)

În PA, nivelul total al subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 2,06 %.

II.   
  Finanțarea acordată de National Petrochemical Company producătorului-exportator de PET

| (45) | Acest sistem consistă într-un transfer direct de fonduri nerambursabile din partea NPC către unicul producător-exportator iranian cooperant. |
| --- | --- |

(45)

Acest sistem consistă într-un transfer direct de fonduri nerambursabile din partea NPC către unicul producător-exportator iranian cooperant.

(a)   Constatările anchetei

| (46) | Ancheta a stabilit că NPC este principalul acționar al STPC, deținând 75 % din acțiunile acesteia. Ceilalți acționari sunt Petroleum Ministry Retirement & Welfare Fund, care deține 15 % din acțiuni și Justice Shares Broker Co., care deține 10 % din acțiuni. În cursul vizitei de verificare, s-a constatat că NPC a finanțat o parte importantă din costurile în capital ale STPC și din fondul său de rulment, precum și rambursările împrumuturilor bancare ale STPC la datele de scadență. În consecință, așa cum se arată în mod clar în declarațiile financiare verificate pentru anul financiar care acoperă perioada de anchetă, continuarea activității producătorului-exportator cooperant depinde de ajutorul financiar al acționarului principal care este deținut în totalitate de către Iranian Oil Company, care aparține ministerului iranian al petrolului. |
| --- | --- |

(46)

Ancheta a stabilit că NPC este principalul acționar al STPC, deținând 75 % din acțiunile acesteia. Ceilalți acționari sunt Petroleum Ministry Retirement & Welfare Fund, care deține 15 % din acțiuni și Justice Shares Broker Co., care deține 10 % din acțiuni. În cursul vizitei de verificare, s-a constatat că NPC a finanțat o parte importantă din costurile în capital ale STPC și din fondul său de rulment, precum și rambursările împrumuturilor bancare ale STPC la datele de scadență. În consecință, așa cum se arată în mod clar în declarațiile financiare verificate pentru anul financiar care acoperă perioada de anchetă, continuarea activității producătorului-exportator cooperant depinde de ajutorul financiar al acționarului principal care este deținut în totalitate de către Iranian Oil Company, care aparține ministerului iranian al petrolului.

| (47) | Mai mult, injectările de lichidități în STPC nu sunt declarate ca împrumuturi în contabilitatea societății. |
| --- | --- |

(47)

Mai mult, injectările de lichidități în STPC nu sunt declarate ca împrumuturi în contabilitatea societății.

| (48) | Datoria STPC către NPC, astfel cum este declarată în mod clar în situația financiară verificată a STPC care se încheie la 20 martie 2009, se ridică la 51 % din totalul activelor sale. În acest sens, se notează că articolul 141 din proiectul de lege iranian de modificare a codului comercial obligă acționarul să ia o decizie privind dizolvarea sau menținerea societății din momentul în care o societate trebuie să aloce cel puțin o jumătate din capitalul său pentru acoperirea pierderilor suferite. |
| --- | --- |

(48)

Datoria STPC către NPC, astfel cum este declarată în mod clar în situația financiară verificată a STPC care se încheie la 20 martie 2009, se ridică la 51 % din totalul activelor sale. În acest sens, se notează că articolul 141 din proiectul de lege iranian de modificare a codului comercial obligă acționarul să ia o decizie privind dizolvarea sau menținerea societății din momentul în care o societate trebuie să aloce cel puțin o jumătate din capitalul său pentru acoperirea pierderilor suferite.

| (49) | Până în prezent NPC, în calitatea sa de acționar principal al STPC, nu a luat nicio decizie în scopul de a mări capitalul STPC pentru a redresa situația financiară, deși la 3 iunie 2009, adunarea generală a STPC a hotărât că situația datoriilor societății către NPC ar trebui să fie clarificată. |
| --- | --- |

(49)

Până în prezent NPC, în calitatea sa de acționar principal al STPC, nu a luat nicio decizie în scopul de a mări capitalul STPC pentru a redresa situația financiară, deși la 3 iunie 2009, adunarea generală a STPC a hotărât că situația datoriilor societății către NPC ar trebui să fie clarificată.

| (50) | Ancheta a stabilit, de asemenea, că transferul de fonduri descris mai sus este o practică recurentă care durează de câțiva ani. Într-adevăr, declarația financiară verificată a STPC arată că s-au acumulat fonduri nerambursabile de la începutul activității societății, după cum se certifică în declarațiile financiare verificate ulterioare exercițiului financiar 2004. |
| --- | --- |

(50)

Ancheta a stabilit, de asemenea, că transferul de fonduri descris mai sus este o practică recurentă care durează de câțiva ani. Într-adevăr, declarația financiară verificată a STPC arată că s-au acumulat fonduri nerambursabile de la începutul activității societății, după cum se certifică în declarațiile financiare verificate ulterioare exercițiului financiar 2004.

(b)   Concluzii

| (51) | Ținând seama de cele de mai sus, acest sprijin financiar din partea NPC poate fi considerat ca o subvenție deoarece este o practică guvernamentală care aduce o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, și anume un transfer direct de fonduri sub forma unui aport de fonduri de rulment și de subsidii care să acopere rambursarea împrumuturilor. În plus, faptul că fondurile nerambursabile s-au acumulat cel puțin din 2004 până în prezent confirmă că este vorba de o subvenție recurentă al cărei obiectiv este de a menține activitatea unicului producător-exportator iranian cooperant. |
| --- | --- |

(51)

Ținând seama de cele de mai sus, acest sprijin financiar din partea NPC poate fi considerat ca o subvenție deoarece este o practică guvernamentală care aduce o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, și anume un transfer direct de fonduri sub forma unui aport de fonduri de rulment și de subsidii care să acopere rambursarea împrumuturilor. În plus, faptul că fondurile nerambursabile s-au acumulat cel puțin din 2004 până în prezent confirmă că este vorba de o subvenție recurentă al cărei obiectiv este de a menține activitatea unicului producător-exportator iranian cooperant.

| (52) | De altfel, NPC trebuie să fie considerat ca un organism public pe baza următorilor factori: 1) Proprietate de stat: NPC aparține 100 % statului, fiind o filială a National Iranian Oil Company, care aparține în totalitate ministerului petrolului; 2) Statutul NPC a fost aprobat în cadrul unei proceduri legislative; 3) Adunarea generală a reprezentaților acționarilor este constituită din șase miniștri, inclusiv prim-ministrul, și doi directori ai National Iranian Oil Company, aleși de către președintele consiliului de administrație și directorul general al National Iranian Oil Company. Cu alte cuvinte, guvernul exercită un control total asupra NPC; 4) NPC este responsabil de dezvoltarea și funcționarea sectorului petrochimic al țării și a fost însărcinat, din această cauză, să gestioneze zona economică specială petrochimică. |
| --- | --- |

(52)

De altfel, NPC trebuie să fie considerat ca un organism public pe baza următorilor factori: 1) Proprietate de stat: NPC aparține 100 % statului, fiind o filială a National Iranian Oil Company, care aparține în totalitate ministerului petrolului; 2) Statutul NPC a fost aprobat în cadrul unei proceduri legislative; 3) Adunarea generală a reprezentaților acționarilor este constituită din șase miniștri, inclusiv prim-ministrul, și doi directori ai National Iranian Oil Company, aleși de către președintele consiliului de administrație și directorul general al National Iranian Oil Company. Cu alte cuvinte, guvernul exercită un control total asupra NPC; 4) NPC este responsabil de dezvoltarea și funcționarea sectorului petrochimic al țării și a fost însărcinat, din această cauză, să gestioneze zona economică specială petrochimică.

| (53) | În ceea ce privește existența unui avantaj acordat societății beneficiare, ancheta a stabilit că STPC, sub forma sa actuală, nu ar putea continua să funcționeze fără sprijinul financiar al NPC. Această practică nu este coerentă cu practicile de investiție ale investitorilor privați, deoarece nicio organizație comercială nu ar continua să injecteze astfel de fonduri nerambursabile. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește existența unui avantaj acordat societății beneficiare, ancheta a stabilit că STPC, sub forma sa actuală, nu ar putea continua să funcționeze fără sprijinul financiar al NPC. Această practică nu este coerentă cu practicile de investiție ale investitorilor privați, deoarece nicio organizație comercială nu ar continua să injecteze astfel de fonduri nerambursabile.

| (54) | Această intervenție de finanțare din partea NPC este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că autoritatea care acordă subvenția limitează în mod explicit accesul la aceasta numai pentru STPC, în conformitate cu politica sa de dezvoltare a sectorului petrochimic. |
| --- | --- |

(54)

Această intervenție de finanțare din partea NPC este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că autoritatea care acordă subvenția limitează în mod explicit accesul la aceasta numai pentru STPC, în conformitate cu politica sa de dezvoltare a sectorului petrochimic.

| (55) | Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(55)

Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(c)   Calculul valorii subvenției

| (56) | Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajele acordate beneficiarului, astfel cum s-a constatat în PA. Avantajul acordat beneficiarului este considerat ca fiind echivalent cu valoarea totală a fondurilor nerambursabile, astfel cum sunt declarate de producătorul-exportator cooperant în evidența sa contabilă. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra totală de afaceri a societății pentru în PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(56)

Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajele acordate beneficiarului, astfel cum s-a constatat în PA. Avantajul acordat beneficiarului este considerat ca fiind echivalent cu valoarea totală a fondurilor nerambursabile, astfel cum sunt declarate de producătorul-exportator cooperant în evidența sa contabilă. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra totală de afaceri a societății pentru în PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (57) | Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru singurul producător-exportator cooperant se ridică la 51,02 %. |
| --- | --- |

(57)

Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru singurul producător-exportator cooperant se ridică la 51,02 %.

3.1.3.   Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii

| (58) | Valoarea provizorie a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii, în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem pentru unicul producător-exportator iranian cooperant este de 53,08 %. |
| --- | --- |

(58)

Valoarea provizorie a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii, în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem pentru unicul producător-exportator iranian cooperant este de 53,08 %.

3.2.   Pakistan

| (59) | Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele programe, în cadrul cărora ar fi fost acordate subvenții de către o autoritate guvernamentală, au făcut obiectul unei anchete:






  I. | Sistemul de obligativitate a transformării mărfurilor importate; |
| --- | --- | --- |

(59)

Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele programe, în cadrul cărora ar fi fost acordate subvenții de către o autoritate guvernamentală, au făcut obiectul unei anchete:

I.

Sistemul de obligativitate a transformării mărfurilor importate;

| II. | Importurile de instalații, mașini și echipamente în sistemul de transformare a mărfurilor sub control vamal; |
| --- | --- |

II.

Importurile de instalații, mașini și echipamente în sistemul de transformare a mărfurilor sub control vamal;

| III. | Protecție tarifară a achizițiilor de PTA pe piața internă; |
| --- | --- |

III.

Protecție tarifară a achizițiilor de PTA pe piața internă;

| IV. | Regimul fiscal final (FTR); |
| --- | --- |

IV.

Regimul fiscal final (FTR);

| V. | Sistemul de finanțare forfetară pe termen lung a exporturilor (LTF-EOP); |
| --- | --- |

V.

Sistemul de finanțare forfetară pe termen lung a exporturilor (LTF-EOP);

| VI. | Sistemul de finanțare a exportului al Băncii de Stat din Pakistan (EFS); |
| --- | --- |

VI.

Sistemul de finanțare a exportului al Băncii de Stat din Pakistan (EFS);

| VII. | Finanțarea în temeiul Circularei nr. 25 a Băncii de Stat din Pakistan. |
| --- | --- |

VII.

Finanțarea în temeiul Circularei nr. 25 a Băncii de Stat din Pakistan.

3.2.1.   Sisteme specifice

I.   
  Sistemul de transformare a mărfurilor sub control vamal

| (60) | Acest sistem permite importul de inputuri cu scutire de taxe cu condiția ca acestea să fie utilizate pentru fabricarea de produse destinate ulterior exportului. |
| --- | --- |

(60)

Acest sistem permite importul de inputuri cu scutire de taxe cu condiția ca acestea să fie utilizate pentru fabricarea de produse destinate ulterior exportului.

(a)   Temei juridic

| (61) | Sistemul se bazează pe Legea vamală din 1969, astfel cum a fost modificată la 30 iunie 2008. Secțiunea 219 (capitolul XX) din această lege vamală autorizează Central Board of Revenue (consiliul central al veniturilor) să publice notificări referitoare la politica de export și de import. Drept pentru care, capitolul XV din Codul vamal 2001 (SRO 450(I)/2001, publicat la 18 iunie 2001) conține dispoziții detaliate privind scutirea de taxe a mărfurilor importate în depozitul de mărfuri sub control vamal. |
| --- | --- |

(61)

Sistemul se bazează pe Legea vamală din 1969, astfel cum a fost modificată la 30 iunie 2008. Secțiunea 219 (capitolul XX) din această lege vamală autorizează Central Board of Revenue (consiliul central al veniturilor) să publice notificări referitoare la politica de export și de import. Drept pentru care, capitolul XV din Codul vamal 2001 (SRO 450(I)/2001, publicat la 18 iunie 2001) conține dispoziții detaliate privind scutirea de taxe a mărfurilor importate în depozitul de mărfuri sub control vamal.

(b)   Eligibilitate

| (62) | Pentru a beneficia de sistemul de transformare a mărfurilor sub control vamal, este necesar să se obțină o licență eliberată de serviciul vamal competent oricărei persoane sau societăți, astfel cum se descrie în articolul 343 din Codul vamal 2001, capitolul XV. |
| --- | --- |

(62)

Pentru a beneficia de sistemul de transformare a mărfurilor sub control vamal, este necesar să se obțină o licență eliberată de serviciul vamal competent oricărei persoane sau societăți, astfel cum se descrie în articolul 343 din Codul vamal 2001, capitolul XV.

(c)   Aplicare practică

| (63) | Atunci când importă inputuri, societatea producătoare trebuie să menționeze referința SRO 450(I)2001 pe formularul de declarație vamală indicat, și anume „declarația mărfurilor”. Totuși, o cauțiune și cecuri postdatate echivalente cu valoarea taxei vamale și a taxei asupra vânzărilor sunt depuse la Serviciul Vamal; acestea au o validitate de trei ani. Această garanție este restituită de către administrația vămilor atunci când societatea vizată aduce dovada exportării produselor finite. |
| --- | --- |

(63)

Atunci când importă inputuri, societatea producătoare trebuie să menționeze referința SRO 450(I)2001 pe formularul de declarație vamală indicat, și anume „declarația mărfurilor”. Totuși, o cauțiune și cecuri postdatate echivalente cu valoarea taxei vamale și a taxei asupra vânzărilor sunt depuse la Serviciul Vamal; acestea au o validitate de trei ani. Această garanție este restituită de către administrația vămilor atunci când societatea vizată aduce dovada exportării produselor finite.

| (64) | Produsele finite fabricate din inputuri importate sunt înregistrate în registrul mărfurilor sub control vamal, iar materiile prime sunt ajustate în funcție de raporturile de inputuri certificate în certificatul de analiză. Acest certificat eliberat de către Serviciul Vamal atestă raporturile input-output ale tuturor materiilor prime necesare pentru fabricarea a 1 000 kg din produsul în cauză. Aceste raporturi input-output sunt propuse de societate și acceptate de autoritățile publice și provin din standardele aplicate în industria respectivă. |
| --- | --- |

(64)

Produsele finite fabricate din inputuri importate sunt înregistrate în registrul mărfurilor sub control vamal, iar materiile prime sunt ajustate în funcție de raporturile de inputuri certificate în certificatul de analiză. Acest certificat eliberat de către Serviciul Vamal atestă raporturile input-output ale tuturor materiilor prime necesare pentru fabricarea a 1 000 kg din produsul în cauză. Aceste raporturi input-output sunt propuse de societate și acceptate de autoritățile publice și provin din standardele aplicate în industria respectivă.

| (65) | În momentul exportului, în declarația vamală a mărfurilor se precizează că exporturile provin din depozitul sub control vamal și acesteia i se atașează o fișă care indică consumul de inputuri utilizate la fabricarea produselor finite destinate exportului. După examinarea tuturor aspectelor declarației vamale, funcționarul vamal competent autorizează exportul produselor finite. |
| --- | --- |

(65)

În momentul exportului, în declarația vamală a mărfurilor se precizează că exporturile provin din depozitul sub control vamal și acesteia i se atașează o fișă care indică consumul de inputuri utilizate la fabricarea produselor finite destinate exportului. După examinarea tuturor aspectelor declarației vamale, funcționarul vamal competent autorizează exportul produselor finite.

| (66) | Atunci când importurile de inputuri sunt eliminate conform exporturilor respective de produse finite din registrul mărfurilor sub control vamal, societatea adresează o scrisoare Serviciului Vamal împreună cu o copie a declarației de import a mărfurilor și cu avizele de expediție la export și cu un rezumat care indică consumul de materii prime și exportul acestora sub formă de produse finite în cadrul sistemului de transformare a mărfurilor sub control vamal. Funcționarul vamal restituie, în consecință, cauțiunea și cecurile postdatate depuse în momentul importului de inputuri. |
| --- | --- |

(66)

Atunci când importurile de inputuri sunt eliminate conform exporturilor respective de produse finite din registrul mărfurilor sub control vamal, societatea adresează o scrisoare Serviciului Vamal împreună cu o copie a declarației de import a mărfurilor și cu avizele de expediție la export și cu un rezumat care indică consumul de materii prime și exportul acestora sub formă de produse finite în cadrul sistemului de transformare a mărfurilor sub control vamal. Funcționarul vamal restituie, în consecință, cauțiunea și cecurile postdatate depuse în momentul importului de inputuri.

(d)   Constatările anchetei

| (67) | Unicul producător-exportator cooperant a obținut avantaje în cadrul sistemului de transformare a mărfurilor sub control vamal. |
| --- | --- |

(67)

Unicul producător-exportator cooperant a obținut avantaje în cadrul sistemului de transformare a mărfurilor sub control vamal.

| (68) | Vizita de verificare a permis să se constate că autoritățile pakistaneze nu au aplicat un sistem de verificare adecvat pentru a monitoriza cantitatea de materii prime importate cu scutire de taxe vamale și utilizate pentru fabricarea produsului finit destinat exportului. S-au constatat încălcări și disfuncții importante ale sistemului, în comparație cu sistemul de rambursare prevăzut în dispozițiile legale (capitolul XV din Codul vamal 2001). |
| --- | --- |

(68)

Vizita de verificare a permis să se constate că autoritățile pakistaneze nu au aplicat un sistem de verificare adecvat pentru a monitoriza cantitatea de materii prime importate cu scutire de taxe vamale și utilizate pentru fabricarea produsului finit destinat exportului. S-au constatat încălcări și disfuncții importante ale sistemului, în comparație cu sistemul de rambursare prevăzut în dispozițiile legale (capitolul XV din Codul vamal 2001).

| (69) | În depozitul sub control vamal, zona de fabricație și zonele separate de produse finite nu erau identificate în mod clar în clădire. Numai materiile prime importate cu scutire de taxe vamale erau separate de inputurile achiziționate pe plan local. Clădirile depozitului, și anume depozitul vamal și depozitul de transformare sub control vamal nu erau situate într-o zonă independentă cu acces independent la intrare sau ieșire dintr-o zonă publică și nu dispuneau de o altă intrare sau ieșire, conform prevederilor articolului 349 din capitolul XV mai sus menționat. |
| --- | --- |

(69)

În depozitul sub control vamal, zona de fabricație și zonele separate de produse finite nu erau identificate în mod clar în clădire. Numai materiile prime importate cu scutire de taxe vamale erau separate de inputurile achiziționate pe plan local. Clădirile depozitului, și anume depozitul vamal și depozitul de transformare sub control vamal nu erau situate într-o zonă independentă cu acces independent la intrare sau ieșire dintr-o zonă publică și nu dispuneau de o altă intrare sau ieșire, conform prevederilor articolului 349 din capitolul XV mai sus menționat.

| (70) | Înregistrarea relevantă a inputurilor primite, fabricate și exportate nu era efectuată pe baza consumului real. Numai consumul teoretic a fost înregistrat, conform certificatului de analiză, cu raporturi input-output ale tuturor materiilor prime necesare pentru fabricarea a 1 000 kg de outputuri. Aceste norme input-output sunt stabilite de către autorități și revizuite în mod periodic, dar nu există reguli clare și nu există dovezi privind modul în care sunt realizate aceste revizuiri. |
| --- | --- |

(70)

Înregistrarea relevantă a inputurilor primite, fabricate și exportate nu era efectuată pe baza consumului real. Numai consumul teoretic a fost înregistrat, conform certificatului de analiză, cu raporturi input-output ale tuturor materiilor prime necesare pentru fabricarea a 1 000 kg de outputuri. Aceste norme input-output sunt stabilite de către autorități și revizuite în mod periodic, dar nu există reguli clare și nu există dovezi privind modul în care sunt realizate aceste revizuiri.

| (71) | De altfel, niciun sistem de verificare eficace nu a fost pus în practică de către guvernul pakistanez. Autoritățile au susținut că efectuează audituri privind documentația deținută de către societăți, dar acestea se limitează la observarea declarațiilor societăților cu privire la norma input-output standard și nu la cantitatea produsă în mod efectiv. |
| --- | --- |

(71)

De altfel, niciun sistem de verificare eficace nu a fost pus în practică de către guvernul pakistanez. Autoritățile au susținut că efectuează audituri privind documentația deținută de către societăți, dar acestea se limitează la observarea declarațiilor societăților cu privire la norma input-output standard și nu la cantitatea produsă în mod efectiv.

| (72) | Autoritățile au semnalat că certificatul de analiză PET privind unicul producător-exportator cooperant a fost verificat începând din 2002 (dată la care a fost eliberat primul certificat de analiză) până la PA. Cu toate acestea, deși această verificare a dus la o restricție a cantității de materii prime autorizate pentru importul cu scutire de taxe vamale, nu s-a realizat niciun control al anchetei privind remiterile excesive în legătură cu taxele neachitate. Începând din momentul ajustării certificatului de analiză, producătorul-exportator cooperant a ajustat numai cantitățile înregistrate în registrul de mărfuri sub control vamal, în conformitate cu volumele de producție vizate în certificatul de analiză. Cu începere din 2004, deși este evident că procesul de producție putea conduce la volume de producție mai bune pornind de la materiile prime (și astfel, la o remitere excesivă de taxe), nicio verificare a certificatului de analiză și nicio anchetă privind consumul real de materii prime utilizate de către producătorul-exportator nu a fost efectuată. |
| --- | --- |

(72)

Autoritățile au semnalat că certificatul de analiză PET privind unicul producător-exportator cooperant a fost verificat începând din 2002 (dată la care a fost eliberat primul certificat de analiză) până la PA. Cu toate acestea, deși această verificare a dus la o restricție a cantității de materii prime autorizate pentru importul cu scutire de taxe vamale, nu s-a realizat niciun control al anchetei privind remiterile excesive în legătură cu taxele neachitate. Începând din momentul ajustării certificatului de analiză, producătorul-exportator cooperant a ajustat numai cantitățile înregistrate în registrul de mărfuri sub control vamal, în conformitate cu volumele de producție vizate în certificatul de analiză. Cu începere din 2004, deși este evident că procesul de producție putea conduce la volume de producție mai bune pornind de la materiile prime (și astfel, la o remitere excesivă de taxe), nicio verificare a certificatului de analiză și nicio anchetă privind consumul real de materii prime utilizate de către producătorul-exportator nu a fost efectuată.

(e)   Concluzii

| (73) | Ținând seama de cele de mai sus, sistemul de transformare a mărfurilor sub control vamal trebuie să fie considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma unor venituri publice nepercepute care conferă un avantaj societății beneficiare. |
| --- | --- |

(73)

Ținând seama de cele de mai sus, sistemul de transformare a mărfurilor sub control vamal trebuie să fie considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma unor venituri publice nepercepute care conferă un avantaj societății beneficiare.

| (74) | În plus, acest sistem de subvenționare poate fi considerat ca specific, întrucât el este acordat unor societăți care fabrică produse sub control vamal și ulterior exportă mărfuri, fiind astfel, supus legii privind rezultatele la export, în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(74)

În plus, acest sistem de subvenționare poate fi considerat ca specific, întrucât el este acordat unor societăți care fabrică produse sub control vamal și ulterior exportă mărfuri, fiind astfel, supus legii privind rezultatele la export, în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (75) | Mai mult, acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru inputurile de înlocuire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu se conformează regulilor stricte definite în anexa I, în special punctul (i), precum și în anexele II și III la regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(75)

Mai mult, acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem de rambursare a taxelor vamale pentru inputurile de înlocuire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu se conformează regulilor stricte definite în anexa I, în special punctul (i), precum și în anexele II și III la regulamentul de bază.

| (76) | În mod particular, guvernul pakistanez nu a aplicat în mod efectiv propriul său sistem sau procedură care permite să se verifice care inputuri sunt consumate pentru fabricarea produsului exportat și în ce cantități [în conformitate cu anexa II partea II punctul (4) la regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru inputurile de înlocuire, anexa III partea II punctul (2) la regulamentul de bază]. Raporturile input-output nu pot fi considerate ca fiind specifice societății nici ca reprezentând un sistem de verificare a consumului real. Acest tip de procedură nu permite guvernului să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate în producția pentru export. De altfel, guvernul nu a efectuat un control eficace pe baza unui registru de consum real ținut în mod corect. În plus, guvernul pakistanez nu a efectuat o nouă examinare bazată pe inputurile efectiv implicate, deși, în mod normal, ar fi trebuit să procedeze astfel, în absența aplicării efective a unui sistem de verificare [anexa II partea II punctul (5) și anexa III partea II punctul (3) la regulamentul de bază]. |
| --- | --- |

(76)

În mod particular, guvernul pakistanez nu a aplicat în mod efectiv propriul său sistem sau procedură care permite să se verifice care inputuri sunt consumate pentru fabricarea produsului exportat și în ce cantități [în conformitate cu anexa II partea II punctul (4) la regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de rambursare pentru inputurile de înlocuire, anexa III partea II punctul (2) la regulamentul de bază]. Raporturile input-output nu pot fi considerate ca fiind specifice societății nici ca reprezentând un sistem de verificare a consumului real. Acest tip de procedură nu permite guvernului să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate în producția pentru export. De altfel, guvernul nu a efectuat un control eficace pe baza unui registru de consum real ținut în mod corect. În plus, guvernul pakistanez nu a efectuat o nouă examinare bazată pe inputurile efectiv implicate, deși, în mod normal, ar fi trebuit să procedeze astfel, în absența aplicării efective a unui sistem de verificare [anexa II partea II punctul (5) și anexa III partea II punctul (3) la regulamentul de bază].

| (77) | Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(77)

Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (78) | În absența unui sistem autorizat de rambursare a taxelor sau a unui sistem de rambursare pentru inputurile de înlocuire, beneficiul corespunde remiterii valorii totale a taxelor de import aplicate în mod normal asupra importurilor de inputuri. În acest sens, se menționează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul unei remiteri „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III la regulamentul de bază. Ori, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, în cazul în care se constată absența unei proceduri de verificare adecvate, excepția pentru sistemele de rambursare menționată anterior nu este aplicabilă și prevalează regula normală de a aplica măsurile compensatorii valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât unei pretinse remiteri excesive. |
| --- | --- |

(78)

În absența unui sistem autorizat de rambursare a taxelor sau a unui sistem de rambursare pentru inputurile de înlocuire, beneficiul corespunde remiterii valorii totale a taxelor de import aplicate în mod normal asupra importurilor de inputuri. În acest sens, se menționează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul unei remiteri „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III la regulamentul de bază. Ori, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, în cazul în care se constată absența unei proceduri de verificare adecvate, excepția pentru sistemele de rambursare menționată anterior nu este aplicabilă și prevalează regula normală de a aplica măsurile compensatorii valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât unei pretinse remiteri excesive.

| (79) | Valoarea subvenției pentru exportator a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază) asupra materialelor importate în cadrul sistemului de transformare a mărfurilor sub control vamal utilizat pentru produsul în cauză în cursul PA (numitorul). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(79)

Valoarea subvenției pentru exportator a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază) asupra materialelor importate în cadrul sistemului de transformare a mărfurilor sub control vamal utilizat pentru produsul în cauză în cursul PA (numitorul). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (80) | În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 2,57 %. |
| --- | --- |

(80)

În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 2,57 %.

II.   
  Importurile de instalații, mașini și echipamente în sistemul de transformare a mărfurilor sub control vamal

| (81) | Acest sistem a permis importul, cu scutire de taxe, de instalații și de mașini destinate sistemului de transformare a mărfurilor sub control vamal și importate până la 30 iunie 2004. Mașinile și piesele de schimb care nu sunt fabricate la nivel local au trebuit să fie importate pentru instalarea unei unități de producție sau pentru extinderea, echilibrarea, modernizarea și înlocuirea unităților existente sub control vamal. |
| --- | --- |

(81)

Acest sistem a permis importul, cu scutire de taxe, de instalații și de mașini destinate sistemului de transformare a mărfurilor sub control vamal și importate până la 30 iunie 2004. Mașinile și piesele de schimb care nu sunt fabricate la nivel local au trebuit să fie importate pentru instalarea unei unități de producție sau pentru extinderea, echilibrarea, modernizarea și înlocuirea unităților existente sub control vamal.

(a)   Temei juridic

| (82) | Acest sistem este prevăzut în regulamentul SRO nr. 554(I)/98 din 12 iunie 1998. |
| --- | --- |

(82)

Acest sistem este prevăzut în regulamentul SRO nr. 554(I)/98 din 12 iunie 1998.

(b)   Eligibilitate

| (83) | Pentru a beneficia de acest sistem, importatorul a trebuit să declare autorităților vamale că mașinile au fost instalate corespunzător sau utilizate în clădirile sub control vamal. |
| --- | --- |

(83)

Pentru a beneficia de acest sistem, importatorul a trebuit să declare autorităților vamale că mașinile au fost instalate corespunzător sau utilizate în clădirile sub control vamal.

(c)   Aplicare practică

| (84) | În momentul importului, importatorul a trebuit să demonstreze funcționarului vamal că mașinile sau piesele de schimb au fost importate pentru instalarea unei unități de producție sub control vamal și să furnizeze o cauțiune echivalentă cu valoarea taxei vamale. Cauțiunea respectivă trebuia să fie eliberată la prezentarea unui certificat de instalare a mașinilor importate. |
| --- | --- |

(84)

În momentul importului, importatorul a trebuit să demonstreze funcționarului vamal că mașinile sau piesele de schimb au fost importate pentru instalarea unei unități de producție sub control vamal și să furnizeze o cauțiune echivalentă cu valoarea taxei vamale. Cauțiunea respectivă trebuia să fie eliberată la prezentarea unui certificat de instalare a mașinilor importate.

(d)   Constatările anchetei

| (85) | Acest sistem a fost utilizat până în iunie 2004 și unicul producător-exportator cooperant a beneficiat de avantaje pentru importul unei părți din instalațiile sale între 2002 și 2003. |
| --- | --- |

(85)

Acest sistem a fost utilizat până în iunie 2004 și unicul producător-exportator cooperant a beneficiat de avantaje pentru importul unei părți din instalațiile sale între 2002 și 2003.

(e)   Concluzie

| (86) | Ținând seama de cele de mai sus, sistemul trebuie să fie considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma unor venituri publice nepercepute care conferă un avantaj societății beneficiare. |
| --- | --- |

(86)

Ținând seama de cele de mai sus, sistemul trebuie să fie considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma unor venituri publice nepercepute care conferă un avantaj societății beneficiare.

| (87) | Acest sistem de subvenționare poate fi considerat ca specific, întrucât el este acordat unor societăți care fabrică produse sub control vamal și ulterior exportă mărfuri, fiind, astfel, subordonat legii privind rezultatele la export, în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(87)

Acest sistem de subvenționare poate fi considerat ca specific, întrucât el este acordat unor societăți care fabrică produse sub control vamal și ulterior exportă mărfuri, fiind, astfel, subordonat legii privind rezultatele la export, în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

| (88) | În plus, avantajul provenit din scutirea de taxe la importul de mijloace de producție nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale deoarece vizează mijloace de producție care nu sunt consumate în cursul procesului de producție și care, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al sistemelor autorizate de rambursare a taxelor vamale prezentat în anexa I, punctul (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(88)

În plus, avantajul provenit din scutirea de taxe la importul de mijloace de producție nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale deoarece vizează mijloace de producție care nu sunt consumate în cursul procesului de producție și care, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare al sistemelor autorizate de rambursare a taxelor vamale prezentat în anexa I, punctul (i) din regulamentul de bază.

| (89) | Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(89)

Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (90) | Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă de 15 ani, corespunzătoare duratei minime de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză din cele trei țări vizate de prezenta anchetă. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în vigoare în Pakistan în timpul PA a fost considerată adecvată în acest scop. |
| --- | --- |

(90)

Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă de 15 ani, corespunzătoare duratei minime de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză din cele trei țări vizate de prezenta anchetă. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în vigoare în Pakistan în timpul PA a fost considerată adecvată în acest scop.

| (91) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (ca numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri realizate la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(91)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (ca numărător) a fost raportată la cifra totală de afaceri realizate la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (92) | În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 0,01 %. |
| --- | --- |

(92)

În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 0,01 %.

III.   
  Protecție tarifară a achizițiilor de PTA pe piața internă

| (93) | Acest sistem prevede o restituție financiară pentru achizițiile interne de PTA (principala materie primă utilizată în producția de PET) produs în Pakistan în valoare de 7,5 % din prețul de vânzare facturat. |
| --- | --- |

(93)

Acest sistem prevede o restituție financiară pentru achizițiile interne de PTA (principala materie primă utilizată în producția de PET) produs în Pakistan în valoare de 7,5 % din prețul de vânzare facturat.

(a)   Temei juridic

| (94) | Sistemul se bazează pe regulamentul SRO nr. 1045(I)/2008 din 19 septembrie 2008, modificat prin regulamentul SRO nr. 1299(I)/2008 din 22 decembrie 2008 și permite tuturor consumatorilor și utilizatorilor de PTA să obțină o restituție de 7,5 % din achiziția lor de PTA de pe piața locală. |
| --- | --- |

(94)

Sistemul se bazează pe regulamentul SRO nr. 1045(I)/2008 din 19 septembrie 2008, modificat prin regulamentul SRO nr. 1299(I)/2008 din 22 decembrie 2008 și permite tuturor consumatorilor și utilizatorilor de PTA să obțină o restituție de 7,5 % din achiziția lor de PTA de pe piața locală.

(b)   Eligibilitate

| (95) | Acest sistem reprezintă un ajutor compensator pentru utilizatorii sau consumatorii de PTA menționați în regulamentul SRO de mai sus, precum și pentru oricare alt utilizator aprobat de către ministerul industriei textile care devine eligibil pe viitor. Acest ajutor compensatoriu este acordat pentru a contrabalansa impactul PTA achiziționat la nivel local sau importat prin intermediul Băncii de Stat din Pakistan. Formularele de cerere pentru a beneficia de acest sistem sunt anexate regulamentelor SRO. De altfel, o listă a societăților beneficiare ale sistemului este prevăzută în SRO nr. 1045(I)/2008. |
| --- | --- |

(95)

Acest sistem reprezintă un ajutor compensator pentru utilizatorii sau consumatorii de PTA menționați în regulamentul SRO de mai sus, precum și pentru oricare alt utilizator aprobat de către ministerul industriei textile care devine eligibil pe viitor. Acest ajutor compensatoriu este acordat pentru a contrabalansa impactul PTA achiziționat la nivel local sau importat prin intermediul Băncii de Stat din Pakistan. Formularele de cerere pentru a beneficia de acest sistem sunt anexate regulamentelor SRO. De altfel, o listă a societăților beneficiare ale sistemului este prevăzută în SRO nr. 1045(I)/2008.

(c)   Aplicare practică

| (96) | Această restituție constituie un ajutor compensatoriu/o protecție tarifară pentru industria poliesterului și este gestionată de către Banca de Stat din Pakistan. Dacă PTA este importat, se percepe o taxă de import de 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Această restituție constituie un ajutor compensatoriu/o protecție tarifară pentru industria poliesterului și este gestionată de către Banca de Stat din Pakistan. Dacă PTA este importat, se percepe o taxă de import de 7,5 %.

| (97) | Dacă PTA este achiziționat de la un producător pakistanez care produce PTA la nivel local, factura trimisă achizitorului de către producătorul local de PTA menționează în mod separat o sumă echivalentă cu 7,5 % din preț. Drept pentru care, cumpărătorul obține restituirea acestor 7,5 % la cerere. |
| --- | --- |

(97)

Dacă PTA este achiziționat de la un producător pakistanez care produce PTA la nivel local, factura trimisă achizitorului de către producătorul local de PTA menționează în mod separat o sumă echivalentă cu 7,5 % din preț. Drept pentru care, cumpărătorul obține restituirea acestor 7,5 % la cerere.

(d)   Constatările anchetei

| (98) | Ancheta a stabilit că, în practică, sistemul corespunde unei finanțări directe în favoarea industriei poliesterului din Pakistan. Reglementările SRO sunt destinate să încurajeze achiționarea de PTA produs pe plan local. Acest sprijin pentru PTA cumpărat pe piața internă este considerat ca o finanțare directă a cumpărătorului. Ancheta a stabilit că unicul producător-exportator cooperant a fost menționat în mod explicit ca beneficiar al acestui sistem în regulamentul SRO respectiv. De fapt, regulamentul SRO respectiv menționa numai opt societăți din Pakistan autorizate să beneficieze de acest sistem. Astfel, producătorul-exportator cooperant a obținut beneficii derivate din ajutorul compensatoriu pentru PTA. |
| --- | --- |

(98)

Ancheta a stabilit că, în practică, sistemul corespunde unei finanțări directe în favoarea industriei poliesterului din Pakistan. Reglementările SRO sunt destinate să încurajeze achiționarea de PTA produs pe plan local. Acest sprijin pentru PTA cumpărat pe piața internă este considerat ca o finanțare directă a cumpărătorului. Ancheta a stabilit că unicul producător-exportator cooperant a fost menționat în mod explicit ca beneficiar al acestui sistem în regulamentul SRO respectiv. De fapt, regulamentul SRO respectiv menționa numai opt societăți din Pakistan autorizate să beneficieze de acest sistem. Astfel, producătorul-exportator cooperant a obținut beneficii derivate din ajutorul compensatoriu pentru PTA.

(e)   Concluzie

| (99) | Ținând seama de cele de mai sus, acest sistem este considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece furnizează o contribuție financiară sub forma unui transfer direct de fonduri care conferă un avantaj net societății beneficiare. |
| --- | --- |

(99)

Ținând seama de cele de mai sus, acest sistem este considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece furnizează o contribuție financiară sub forma unui transfer direct de fonduri care conferă un avantaj net societății beneficiare.

| (100) | În plus, sistemul este specific în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (b) din regulamentul de bază, dat fiind că subvenția este condiționată de utilizarea produselor naționale în mod preferențial față de cele importate. |
| --- | --- |

(100)

În plus, sistemul este specific în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (b) din regulamentul de bază, dat fiind că subvenția este condiționată de utilizarea produselor naționale în mod preferențial față de cele importate.

| (101) | Mai mult, această subvenție poate fi considerată, de asemenea, ca fiind specifică, în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că însăși legislația limitează în mod explicit participarea la acest sistem a anumitor societăți care fac parte din industria poliesterului. |
| --- | --- |

(101)

Mai mult, această subvenție poate fi considerată, de asemenea, ca fiind specifică, în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că însăși legislația limitează în mod explicit participarea la acest sistem a anumitor societăți care fac parte din industria poliesterului.

| (102) | În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(102)

În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (103) | Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajele acordate beneficiarului, astfel cum s-a constatat în PA. Avantajul acordat beneficiarului este considerat ca fiind echivalent cu valoarea totală a fondurilor restituite, astfel cum sunt declarate de producătorul-exportator cooperant în evidența sa contabilă. |
| --- | --- |

(103)

Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajele acordate beneficiarului, astfel cum s-a constatat în PA. Avantajul acordat beneficiarului este considerat ca fiind echivalent cu valoarea totală a fondurilor restituite, astfel cum sunt declarate de producătorul-exportator cooperant în evidența sa contabilă.

| (104) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra totală a vânzărilor societății din PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(104)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra totală a vânzărilor societății din PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (105) | Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru singurul producător-exportator cooperant se ridică la 2,38 %. |
| --- | --- |

(105)

Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru singurul producător-exportator cooperant se ridică la 2,38 %.

IV.   
  Regimul fiscal final (FTR)

| (106) | În cadrul acestui sistem o societate poate beneficia de un regim fiscal special pentru cifra sa de afaceri la export. |
| --- | --- |

(106)

În cadrul acestui sistem o societate poate beneficia de un regim fiscal special pentru cifra sa de afaceri la export.

(a)   Temei juridic

| (107) | Sistemul se bazează pe secțiunile 154 și 169 din ordonanța din 2001 privind impozitul pe venituri (ITO) și pe prima listă, partea III, diviziunea IV din ITO 2001. |
| --- | --- |

(107)

Sistemul se bazează pe secțiunile 154 și 169 din ordonanța din 2001 privind impozitul pe venituri (ITO) și pe prima listă, partea III, diviziunea IV din ITO 2001.

(b)   Eligibilitate

| (108) | Acest sistem este un sistem de prelevare a impozitului bazat pe cifra de afaceri realizată la export și este accesibil fiecărui exportator în momentul realizării încasării provenite din vânzarea mărfurilor. |
| --- | --- |

(108)

Acest sistem este un sistem de prelevare a impozitului bazat pe cifra de afaceri realizată la export și este accesibil fiecărui exportator în momentul realizării încasării provenite din vânzarea mărfurilor.

(c)   Aplicare practică

| (109) | Se efectuează o reținere la sursă de 1 % de către o bancă autorizată, din valoarea operațiunilor la export în momentul încasării rezultatului vânzărilor, indiferent de profitul societății. Pe de altă parte, venitul impozabil al societăților provenit din activitățile lor pe piața internă este supus unui impozit de 35 %. |
| --- | --- |

(109)

Se efectuează o reținere la sursă de 1 % de către o bancă autorizată, din valoarea operațiunilor la export în momentul încasării rezultatului vânzărilor, indiferent de profitul societății. Pe de altă parte, venitul impozabil al societăților provenit din activitățile lor pe piața internă este supus unui impozit de 35 %.

| (110) | Această deducere fiscală, aplicată direct asupra rezultatului vânzărilor la export, trebuie să fie considerată ca un impozit final pe venitul provenit din tranzacțiile la export. Nu se autorizează nicio deducere pentru cheltuielile legate de realizarea cifrei de afaceri la export. |
| --- | --- |

(110)

Această deducere fiscală, aplicată direct asupra rezultatului vânzărilor la export, trebuie să fie considerată ca un impozit final pe venitul provenit din tranzacțiile la export. Nu se autorizează nicio deducere pentru cheltuielile legate de realizarea cifrei de afaceri la export.

(d)   Constatările anchetei

| (111) | Ancheta a stabilit că, în practică, sistemul oferă exportatorilor un tratament fiscal favorabil specific. Deși partea din cheltuieli legată de realizarea cifrei de afaceri la export nu poate fi dedusă, rata scăzută a impozitului de 1 % din totalul cifrei de afaceri la export reprezintă un regim fiscal avantajos față de regimul fiscal normal, în care se aplică o rată mai mare, de 35 %, pentru venitul normal, cu condiția ca beneficiile care decurg din exporturi să fie taxate la o rată mai mică decât cele realizate din vânzările interne. Unicul producător-exportator cooperant a obținut avantaje în cadrul regimului fiscal final. |
| --- | --- |

(111)

Ancheta a stabilit că, în practică, sistemul oferă exportatorilor un tratament fiscal favorabil specific. Deși partea din cheltuieli legată de realizarea cifrei de afaceri la export nu poate fi dedusă, rata scăzută a impozitului de 1 % din totalul cifrei de afaceri la export reprezintă un regim fiscal avantajos față de regimul fiscal normal, în care se aplică o rată mai mare, de 35 %, pentru venitul normal, cu condiția ca beneficiile care decurg din exporturi să fie taxate la o rată mai mică decât cele realizate din vânzările interne. Unicul producător-exportator cooperant a obținut avantaje în cadrul regimului fiscal final.

(e)   Concluzie

| (112) | În măsura în care duce la beneficii datorită faptului că exporturile sunt taxate la o rată mai mică decât vânzările interne, acest regim fiscal este considerat ca fiind o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază sub forma unor venituri publice nepercepute care conferă un avantaj societății beneficiare. |
| --- | --- |

(112)

În măsura în care duce la beneficii datorită faptului că exporturile sunt taxate la o rată mai mică decât vânzările interne, acest regim fiscal este considerat ca fiind o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază sub forma unor venituri publice nepercepute care conferă un avantaj societății beneficiare.

| (113) | În plus, subvenția poate fi considerată ca fiind specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că subvenția este condiționată de rezultatele la export. |
| --- | --- |

(113)

În plus, subvenția poate fi considerată ca fiind specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că subvenția este condiționată de rezultatele la export.

| (114) | În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(114)

În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (115) | Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarului, astfel cum s-a constatat în PA. Avantajul acordat beneficiarului este considerat a fi echivalentul sumei totale a impozitului plătibil pe venitul corespunzător încasărilor care fac obiectul impozitului fiscal final FTR (exporturi), după deducerea impozitului final achitat (1 % din cifra de afaceri la export). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra de afaceri totală realizată de societate la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(115)

Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii este calculată în funcție de avantajul acordat beneficiarului, astfel cum s-a constatat în PA. Avantajul acordat beneficiarului este considerat a fi echivalentul sumei totale a impozitului plătibil pe venitul corespunzător încasărilor care fac obiectul impozitului fiscal final FTR (exporturi), după deducerea impozitului final achitat (1 % din cifra de afaceri la export). În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra de afaceri totală realizată de societate la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (116) | Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru producătorul-exportator se ridică la 1,95 %. |
| --- | --- |

(116)

Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru producătorul-exportator se ridică la 1,95 %.

V.   
  Sistemul de finanțare forfetară pe termen lung a exporturilor (LTF-EOP)

| (117) | Obiectivul sistemului de finanțare forfetară pe termen lung a proiectelor axate pe export este acela de a permite instituțiilor financiare eligibile să furnizeze debitorilor facilități de finanțare în termeni și condiții atrăgătoare pentru importul de mașini, instalații, echipamente și accesoriile acestora. |
| --- | --- |

(117)

Obiectivul sistemului de finanțare forfetară pe termen lung a proiectelor axate pe export este acela de a permite instituțiilor financiare eligibile să furnizeze debitorilor facilități de finanțare în termeni și condiții atrăgătoare pentru importul de mașini, instalații, echipamente și accesoriile acestora.

(a)   Temei juridic

| (118) | Temeiurile juridice figurează în secțiunea 17 alineatul (2) litera (a), în secțiunea 17 alineatul (4) litera (c) și secțiunea 22 coroborate cu secțiunea 17 alineatul (2) litera (d) din legea din 1956 privind Banca de Stat din Pakistan. Detaliile acestui sistem sunt descrise în circulara nr. 14 din 18 mai 2004 a Băncii de Stat din Pakistan (denumită în continuare „SBP”). |
| --- | --- |

(118)

Temeiurile juridice figurează în secțiunea 17 alineatul (2) litera (a), în secțiunea 17 alineatul (4) litera (c) și secțiunea 22 coroborate cu secțiunea 17 alineatul (2) litera (d) din legea din 1956 privind Banca de Stat din Pakistan. Detaliile acestui sistem sunt descrise în circulara nr. 14 din 18 mai 2004 a Băncii de Stat din Pakistan (denumită în continuare „SBP”).

(b)   Eligibilitate

| (119) | După cum se precizează în mod explicit în circulara nr. 14 din 18 mai 2004 a SBP, societățile care exportă în mod direct sau indirect cel puțin 50 % din producția lor anuală sunt eligibile pentru finanțare în cadrul acestui sistem. |
| --- | --- |

(119)

După cum se precizează în mod explicit în circulara nr. 14 din 18 mai 2004 a SBP, societățile care exportă în mod direct sau indirect cel puțin 50 % din producția lor anuală sunt eligibile pentru finanțare în cadrul acestui sistem.

(c)   Aplicare practică

| (120) | Instituțiile financiare participante, aprobate în cadrul sistemului LTF-EOP sunt cele care îndeplinesc cerința în materie de capital definită de SBP. Respectivele instituții pot furniza debitorilor lor o finanțare pe termen lung care poate atinge 7 ani și jumătate. |
| --- | --- |

(120)

Instituțiile financiare participante, aprobate în cadrul sistemului LTF-EOP sunt cele care îndeplinesc cerința în materie de capital definită de SBP. Respectivele instituții pot furniza debitorilor lor o finanțare pe termen lung care poate atinge 7 ani și jumătate.

| (121) | Creditul acordat acestor societăți poate fi folosit ulterior în scopuri diverse (modernizarea uzinelor, achiziționarea de instalații și de mașini fabricate pe plan local, importul de mașini, etc.). |
| --- | --- |

(121)

Creditul acordat acestor societăți poate fi folosit ulterior în scopuri diverse (modernizarea uzinelor, achiziționarea de instalații și de mașini fabricate pe plan local, importul de mașini, etc.).

| (122) | Băncile sunt autorizate să practice o dobândă de până la 3 % mai mare decât cele notificate de SBP. Ratele dobânzii pentru finanțarea în cadrul sistemului LTF-EOP sunt fixate cu referire la randamentele medii ponderate la 12 luni ale bonurilor de tezaur și la trei și cinci ani ale bonurilor de investiții pakistaneze, în funcție de perioada de finanțare. |
| --- | --- |

(122)

Băncile sunt autorizate să practice o dobândă de până la 3 % mai mare decât cele notificate de SBP. Ratele dobânzii pentru finanțarea în cadrul sistemului LTF-EOP sunt fixate cu referire la randamentele medii ponderate la 12 luni ale bonurilor de tezaur și la trei și cinci ani ale bonurilor de investiții pakistaneze, în funcție de perioada de finanțare.

| (123) | După vărsarea împrumutului, băncile se pot adresa serviciului în cauză din cadrul SBP pentru a obține o refinanțare a valorii împrumutului acordat. |
| --- | --- |

(123)

După vărsarea împrumutului, băncile se pot adresa serviciului în cauză din cadrul SBP pentru a obține o refinanțare a valorii împrumutului acordat.

(d)   Constatările anchetei

| (124) | Deși acest sistem a încetat să existe în iunie 2007, unicul producător-exportator cooperant continuă să beneficieze de sistem, dat fiind faptul că aceasta este o finanțare pe termen lung și că avantajele au fost acordate în aprilie 2005 pentru o perioadă de 7 ani și jumătate. |
| --- | --- |

(124)

Deși acest sistem a încetat să existe în iunie 2007, unicul producător-exportator cooperant continuă să beneficieze de sistem, dat fiind faptul că aceasta este o finanțare pe termen lung și că avantajele au fost acordate în aprilie 2005 pentru o perioadă de 7 ani și jumătate.

| (125) | În cadrul acestui sistem, SBP definește în mod obligatoriu ratele maxime de dobândă aplicabile împrumuturilor pe termen lung. |
| --- | --- |

(125)

În cadrul acestui sistem, SBP definește în mod obligatoriu ratele maxime de dobândă aplicabile împrumuturilor pe termen lung.

| (126) | Prin urmare, exportatorii pot obține împrumuturi pe termen lung cu rate de dobândă preferențiale în comparație cu ratele aplicabile creditelor comerciale obișnuite, care sunt stabilite în mod exclusiv la condițiile pieții. |
| --- | --- |

(126)

Prin urmare, exportatorii pot obține împrumuturi pe termen lung cu rate de dobândă preferențiale în comparație cu ratele aplicabile creditelor comerciale obișnuite, care sunt stabilite în mod exclusiv la condițiile pieții.

(e)   Concluzie

| (127) | Sistemul trebuie considerat ca o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază sub forma unei practici guvernamentale care implică un organism de stat ( și anume, SBP) care face parte din guvern, cerând băncilor comerciale să îndeplinească funcțiunile descrise la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) (și anume, transferul direct de fonduri sub formă de împrumuturi). Un avantaj este acordat societății beneficiare sub forma unei rate de dobândă preferențiale. |
| --- | --- |

(127)

Sistemul trebuie considerat ca o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază sub forma unei practici guvernamentale care implică un organism de stat ( și anume, SBP) care face parte din guvern, cerând băncilor comerciale să îndeplinească funcțiunile descrise la articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) (și anume, transferul direct de fonduri sub formă de împrumuturi). Un avantaj este acordat societății beneficiare sub forma unei rate de dobândă preferențiale.

| (128) | În acest context, trebuie să se sublinieze faptul că SBP cade sub incidența definiției unui „guvern” astfel cum este menționată în articolul 2 litera (b) din regulamentul de bază. Ea este 100 % în proprietatea guvernului și urmărește obiective de politică publică. Într-adevăr, SBP exercită toate funcțiile atribuite băncilor centrale, inclusiv emiterea de bancnote, reglementarea și supravegherea sistemului financiar, funcția de bancă a bancherilor, de creditor de ultimă instanță și de bancher al guvernului, de gestionare a politicii monetare, a datoriei publice și a pieței de schimb, de dezvoltare a cadrului financiar, de instituționalizare a economiilor și a investițiilor, de furnizare de facilități de formare pentru bancheri și de acordare de credite pentru sectoarele prioritare. |
| --- | --- |

(128)

În acest context, trebuie să se sublinieze faptul că SBP cade sub incidența definiției unui „guvern” astfel cum este menționată în articolul 2 litera (b) din regulamentul de bază. Ea este 100 % în proprietatea guvernului și urmărește obiective de politică publică. Într-adevăr, SBP exercită toate funcțiile atribuite băncilor centrale, inclusiv emiterea de bancnote, reglementarea și supravegherea sistemului financiar, funcția de bancă a bancherilor, de creditor de ultimă instanță și de bancher al guvernului, de gestionare a politicii monetare, a datoriei publice și a pieței de schimb, de dezvoltare a cadrului financiar, de instituționalizare a economiilor și a investițiilor, de furnizare de facilități de formare pentru bancheri și de acordare de credite pentru sectoarele prioritare.

| (129) | Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție poate fi considerată ca specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația însăși, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate, prevede în mod explicit că subvenția este condiționată de rezultatele la export. |
| --- | --- |

(129)

Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție poate fi considerată ca specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația însăși, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate, prevede în mod explicit că subvenția este condiționată de rezultatele la export.

| (130) | În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(130)

În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (131) | Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarului și constatat în cursul PA. În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiar se stabilește calculând diferența dintre rata de credit impusă de banca centrală (Banca de Stat din Pakistan) și ratele aplicabile creditelor comerciale. |
| --- | --- |

(131)

Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarului și constatat în cursul PA. În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiar se stabilește calculând diferența dintre rata de credit impusă de banca centrală (Banca de Stat din Pakistan) și ratele aplicabile creditelor comerciale.

| (132) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(132)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (133) | Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru producătorul-exportator se ridică la 0,60 %. |
| --- | --- |

(133)

Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru producătorul-exportator se ridică la 0,60 %.

VI.   
  Sistemul de finanțare a exportului al Băncii de Stat din Pakistan (EFS)

| (134) | În cazul finanțării pe termen scurt din cadrul sistemului EFS, băncile comerciale oferă exportatorilor facilități la export pentru toate produsele fabricate. Acest sistem constituie în primul rând o facilitate de finanțare a fondului de rulment pe termen scurt pentru o perioadă maximă de 180 de zile. |
| --- | --- |

(134)

În cazul finanțării pe termen scurt din cadrul sistemului EFS, băncile comerciale oferă exportatorilor facilități la export pentru toate produsele fabricate. Acest sistem constituie în primul rând o facilitate de finanțare a fondului de rulment pe termen scurt pentru o perioadă maximă de 180 de zile.

(a)   Temei juridic

| (135) | Temeiurile juridice figurează în secțiunea 17 alineatul (2) litera (a), în secțiunea 17 alineatul (4) litera (c) și secțiunea 22 coroborate cu secțiunea 17 alineatul (2) litera (d) din legea din 1956 privind Banca de Stat din Pakistan. Detaliile acestui sistem sunt expuse în Circulara nr. 35 din 28 septembrie 2001 și în Circulara nr. 44 din 17 decembrie 1998 ale SBP. |
| --- | --- |

(135)

Temeiurile juridice figurează în secțiunea 17 alineatul (2) litera (a), în secțiunea 17 alineatul (4) litera (c) și secțiunea 22 coroborate cu secțiunea 17 alineatul (2) litera (d) din legea din 1956 privind Banca de Stat din Pakistan. Detaliile acestui sistem sunt expuse în Circulara nr. 35 din 28 septembrie 2001 și în Circulara nr. 44 din 17 decembrie 1998 ale SBP.

(b)   Eligibilitate

| (136) | Orice exportator poate beneficia de acest sistem prin depunerea unei cereri la orice bancă comercială și prin îndeplinirea celorlalte cerințe impuse de către instituția financiară. De fapt, decizia de acordare a creditului este adoptată de către bancă în cadrul propriei sale politici interne de credite. |
| --- | --- |

(136)

Orice exportator poate beneficia de acest sistem prin depunerea unei cereri la orice bancă comercială și prin îndeplinirea celorlalte cerințe impuse de către instituția financiară. De fapt, decizia de acordare a creditului este adoptată de către bancă în cadrul propriei sale politici interne de credite.

(c)   Aplicare practică

| (137) | Acest avantaj poate fi acordat atât pe baza tranzacțiilor la export cât și a performanțelor la export. |
| --- | --- |

(137)

Acest avantaj poate fi acordat atât pe baza tranzacțiilor la export cât și a performanțelor la export.

| (138) | În cadrul facilității legate de tranzacții, banca acordă o finanțare exportatorului pe baza unei comenzi ferme de export/scrisoare acreditivă de export pentru o perioadă maximă de 180 de zile. Facilitatea de finanțare poate fi acordată înainte de expediere pentru achiziționarea de inputuri și fabricarea produselor destinate exportului. Se poate acorda, de asemenea, o finanțare după expediere pentru mărfurile deja expediate către un importator stabilit în străinătate pentru perioada care precede încasarea rezultatului vânzărilor sau pentru maximum 180 de zile, în funcție de perioada cea mai scurtă. |
| --- | --- |

(138)

În cadrul facilității legate de tranzacții, banca acordă o finanțare exportatorului pe baza unei comenzi ferme de export/scrisoare acreditivă de export pentru o perioadă maximă de 180 de zile. Facilitatea de finanțare poate fi acordată înainte de expediere pentru achiziționarea de inputuri și fabricarea produselor destinate exportului. Se poate acorda, de asemenea, o finanțare după expediere pentru mărfurile deja expediate către un importator stabilit în străinătate pentru perioada care precede încasarea rezultatului vânzărilor sau pentru maximum 180 de zile, în funcție de perioada cea mai scurtă.

| (139) | În cadrul facilității legate de performanțele la export, această finanțare revolving este acordată exportatorului într-o valoare de până la 50 % din rezultatele sale la export din anul precedent. Exportatorii pot beneficia de această facilitate de finanțare pentru o perioadă de 180 de zile. Odată utilizată, această facilitate trebuie să fie rambursată în totalitate. |
| --- | --- |

(139)

În cadrul facilității legate de performanțele la export, această finanțare revolving este acordată exportatorului într-o valoare de până la 50 % din rezultatele sale la export din anul precedent. Exportatorii pot beneficia de această facilitate de finanțare pentru o perioadă de 180 de zile. Odată utilizată, această facilitate trebuie să fie rambursată în totalitate.

(d)   Constatările anchetei

| (140) | Acest sistem constituie o finanțare pe termen scurt la export oferită de băncile comerciale cu rate de dobândă preferențiale prescrise de către Banca de Stat din Pakistan. Unicul producător-exportator cooperant beneficiază de acest sistem atât pentru vânzările pe piața internă, cât și pentru vânzările la export. |
| --- | --- |

(140)

Acest sistem constituie o finanțare pe termen scurt la export oferită de băncile comerciale cu rate de dobândă preferențiale prescrise de către Banca de Stat din Pakistan. Unicul producător-exportator cooperant beneficiază de acest sistem atât pentru vânzările pe piața internă, cât și pentru vânzările la export.

| (141) | Ratele majorate ale sistemului EFS sunt fixate cu referință la randamentele medii ponderate ale bonurilor de tezaur pakistaneze pe șase luni. |
| --- | --- |

(141)

Ratele majorate ale sistemului EFS sunt fixate cu referință la randamentele medii ponderate ale bonurilor de tezaur pakistaneze pe șase luni.

| (142) | Prin urmare, exportatorii pot obține facilități de finanțare cu rate de dobândă preferențiale în comparație cu ratele aplicabile creditelor comerciale pe termen scurt obișnuite, care sunt stabilite în mod exclusiv la condițiile pieții. |
| --- | --- |

(142)

Prin urmare, exportatorii pot obține facilități de finanțare cu rate de dobândă preferențiale în comparație cu ratele aplicabile creditelor comerciale pe termen scurt obișnuite, care sunt stabilite în mod exclusiv la condițiile pieții.

(e)   Concluzie

| (143) | Sistemul este considerat ca fiind o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază deoarece acordă o contribuție financiară sub forma unei practici guvernamentale care implică un organism de stat (și anume, SBP), cerând băncilor comerciale să îndeplinească funcțiunile descrise în articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) (și anume, transferul direct de fonduri sub formă de împrumuturi). Un avantaj este acordat societății beneficiare sub forma unei rate de dobândă preferențiale. |
| --- | --- |

(143)

Sistemul este considerat ca fiind o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază deoarece acordă o contribuție financiară sub forma unei practici guvernamentale care implică un organism de stat (și anume, SBP), cerând băncilor comerciale să îndeplinească funcțiunile descrise în articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) (și anume, transferul direct de fonduri sub formă de împrumuturi). Un avantaj este acordat societății beneficiare sub forma unei rate de dobândă preferențiale.

| (144) | Mai mult, ținând seama de cele de mai sus, această subvenție poate fi considerată ca specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația însăși, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate, prevede în mod explicit că subvenția este condiționată de rezultatele la export. |
| --- | --- |

(144)

Mai mult, ținând seama de cele de mai sus, această subvenție poate fi considerată ca specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația însăși, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate, prevede în mod explicit că subvenția este condiționată de rezultatele la export.

| (145) | În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(145)

În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (146) | Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarului și constatat în cursul PA. În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiar se stabilește calculând diferența dintre rata de credit impusă de banca centrală (Banca de Stat din Pakistan) și ratele aplicabile creditelor comerciale. |
| --- | --- |

(146)

Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarului și constatat în cursul PA. În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiar se stabilește calculând diferența dintre rata de credit impusă de banca centrală (Banca de Stat din Pakistan) și ratele aplicabile creditelor comerciale.

| (147) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatelor la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(147)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatelor la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (148) | Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru producătorul-exportator se ridică la 2,22 %. |
| --- | --- |

(148)

Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru producătorul-exportator se ridică la 2,22 %.

VII.   
  Finanțarea în temeiul Circularei F.E. nr. 25 a Băncii de Stat din Pakistan

| (149) | Acest sistem constituie o finanțare pe termen scurt la export și la import oferită de băncile comerciale cu rate de dobândă preferențiale prescrise de către Banca de Stat din Pakistan. |
| --- | --- |

(149)

Acest sistem constituie o finanțare pe termen scurt la export și la import oferită de băncile comerciale cu rate de dobândă preferențiale prescrise de către Banca de Stat din Pakistan.

(a)   Temei juridic

| (150) | Această facilitate de finanțare este reglementată de Circulara F.E. nr. 25 din 20 iunie 1998, modificată prin Circulara F.E. nr. 05 din 23 august 2002. |
| --- | --- |

(150)

Această facilitate de finanțare este reglementată de Circulara F.E. nr. 25 din 20 iunie 1998, modificată prin Circulara F.E. nr. 05 din 23 august 2002.

(b)   Eligibilitate

| (151) | Orice exportator sau importator poate beneficia de această finanțare pe termen scurt. |
| --- | --- |

(151)

Orice exportator sau importator poate beneficia de această finanțare pe termen scurt.

(c)   Aplicare practică

| (152) | În cadrul acestui sistem, băncile sunt autorizate să utilizeze/investească depunerile lor în dolari pentru finanțarea importatorilor și exportatorilor. Acest împrumut este acordat din depunerile și plasamentele interbancare în dolari, este fixat în dolari, dar vărsat în rupii. Finanțarea efectuată în temeiul Circularei F.E. nr. 25 (denumită în continuare „F.E. 25”) este acordată de către bănci în schimbul prezentării unor dovezi relevante de tranzacții comerciale. |
| --- | --- |

(152)

În cadrul acestui sistem, băncile sunt autorizate să utilizeze/investească depunerile lor în dolari pentru finanțarea importatorilor și exportatorilor. Acest împrumut este acordat din depunerile și plasamentele interbancare în dolari, este fixat în dolari, dar vărsat în rupii. Finanțarea efectuată în temeiul Circularei F.E. nr. 25 (denumită în continuare „F.E. 25”) este acordată de către bănci în schimbul prezentării unor dovezi relevante de tranzacții comerciale.

| (153) | Așa cum se indică în Circulara F.E. nr. 05 din 23 august 2002, în cazul unui împrumut acordat unui exportator, este posibil să se utilizeze încasările în valută din vânzările la export pentru rambursarea împrumutului și a beneficiului/dobânzii corespunzătoare acestuia numai dacă exportatorul a cedat totalitatea operațiunilor sale legate de împrumut unei bănci, în schimbul unei plăți în rupii. Această facilitate de împrumut comercial în temeiul sistemului F.E. 25 este rambursată în întregime din încasările vânzărilor la export. |
| --- | --- |

(153)

Așa cum se indică în Circulara F.E. nr. 05 din 23 august 2002, în cazul unui împrumut acordat unui exportator, este posibil să se utilizeze încasările în valută din vânzările la export pentru rambursarea împrumutului și a beneficiului/dobânzii corespunzătoare acestuia numai dacă exportatorul a cedat totalitatea operațiunilor sale legate de împrumut unei bănci, în schimbul unei plăți în rupii. Această facilitate de împrumut comercial în temeiul sistemului F.E. 25 este rambursată în întregime din încasările vânzărilor la export.

| (154) | Așa cum se indică în Circulara F.E. nr. 05 din 23 august 2002, facilitatea de finanțare pentru importuri nu poate fi acordată decât începând de la data executării efective a plăților la import în valută prin crearea unui împrumut în valută în beneficiul importatorului. Durata maximă a acestor împrumuturi nu poate să depășească șase luni de la data efectuării plății către importator. |
| --- | --- |

(154)

Așa cum se indică în Circulara F.E. nr. 05 din 23 august 2002, facilitatea de finanțare pentru importuri nu poate fi acordată decât începând de la data executării efective a plăților la import în valută prin crearea unui împrumut în valută în beneficiul importatorului. Durata maximă a acestor împrumuturi nu poate să depășească șase luni de la data efectuării plății către importator.

(d)   Constatările anchetei

| (155) | Acest sistem constituie o finanțare pe termen scurt la export oferită de băncile comerciale cu rate de dobândă preferențiale prescrise de către Banca de Stat din Pakistan. |
| --- | --- |

(155)

Acest sistem constituie o finanțare pe termen scurt la export oferită de băncile comerciale cu rate de dobândă preferențiale prescrise de către Banca de Stat din Pakistan.

| (156) | Rata de dobândă/rata majorată pentru această finanțare este fixată în raport cu rata LIBOR la care se adaugă o marjă practicată de către bănci. |
| --- | --- |

(156)

Rata de dobândă/rata majorată pentru această finanțare este fixată în raport cu rata LIBOR la care se adaugă o marjă practicată de către bănci.

| (157) | Prin urmare, exportatorii pot obține facilități de finanțare cu rate de dobândă preferențiale în comparație cu ratele aplicabile creditelor comerciale pe termen scurt obișnuite, care sunt stabilite în mod exclusiv la condițiile pieții. |
| --- | --- |

(157)

Prin urmare, exportatorii pot obține facilități de finanțare cu rate de dobândă preferențiale în comparație cu ratele aplicabile creditelor comerciale pe termen scurt obișnuite, care sunt stabilite în mod exclusiv la condițiile pieții.

(e)   Concluzie

| (158) | Sistemul este considerat ca fiind o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază deoarece acordă o contribuție financiară sub forma unei practici guvernamentale care implică un organism de stat (și anume, SBP), cerând băncilor comerciale să îndeplinească funcțiunile descrise în articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) (și anume, transferul direct de fonduri sub formă de împrumuturi). Societății beneficiare i se acordă un avantaj sub forma unei rate de dobândă preferențiale. |
| --- | --- |

(158)

Sistemul este considerat ca fiind o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază deoarece acordă o contribuție financiară sub forma unei practici guvernamentale care implică un organism de stat (și anume, SBP), cerând băncilor comerciale să îndeplinească funcțiunile descrise în articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) (și anume, transferul direct de fonduri sub formă de împrumuturi). Societății beneficiare i se acordă un avantaj sub forma unei rate de dobândă preferențiale.

| (159) | Mai mult, ținând seama de cele de mai sus, această subvenție poate fi considerată ca specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația însăși, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate, prevede în mod explicit că subvenția este condiționată de rezultatele la export. |
| --- | --- |

(159)

Mai mult, ținând seama de cele de mai sus, această subvenție poate fi considerată ca specifică în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece legislația însăși, în ceea ce privește criteriile de eligibilitate, prevede în mod explicit că subvenția este condiționată de rezultatele la export.

| (160) | În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(160)

În consecință, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (161) | Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarului și constatat în cursul PA. În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiar se stabilește calculând diferența dintre rata de credit impusă de banca centrală (Banca de Stat din Pakistan) și ratele aplicabile creditelor comerciale. |
| --- | --- |

(161)

Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarului și constatat în cursul PA. În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiar se stabilește calculând diferența dintre rata de credit impusă de banca centrală (Banca de Stat din Pakistan) și ratele aplicabile creditelor comerciale.

| (162) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. |
| --- | --- |

(162)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (numitor) a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în PA, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

| (163) | Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru producătorul-exportator se ridică la 0,06 %. |
| --- | --- |

(163)

Rata subvenției stabilite conform acestui sistem în PA pentru producătorul-exportator se ridică la 0,06 %.

3.2.2.   Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii

| (164) | Valoarea provizorie a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimată ad valorem pentru unicul producător-exportator pakistanez cooperant este de 9,79 %. |
| --- | --- |

(164)

Valoarea provizorie a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimată ad valorem pentru unicul producător-exportator pakistanez cooperant este de 9,79 %.

3.3.   Emiratele Arabe Unite (EAU)

| (165) | Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele programe, în cadrul cărora ar fi fost acordate subvenții de către o autoritate guvernamentală, au făcut obiectul unei anchete:






  I. | Legea federală nr. 1 din 1979 |
| --- | --- | --- |

(165)

Pe baza informațiilor cuprinse în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele programe, în cadrul cărora ar fi fost acordate subvenții de către o autoritate guvernamentală, au făcut obiectul unei anchete:

I.

Legea federală nr. 1 din 1979

| II. | Zona de liber schimb |
| --- | --- |

II.

Zona de liber schimb

3.3.1.   Sisteme specifice

I.   
  Legea federală nr. 1 din 1979

| (166) | Acest sistem permite importul cu scutire de taxe a materiilor prime, a materialelor pentru ambalaje și a mijloacelor de producție la rate egale cu zero. |
| --- | --- |

(166)

Acest sistem permite importul cu scutire de taxe a materiilor prime, a materialelor pentru ambalaje și a mijloacelor de producție la rate egale cu zero.

(a)   Temei juridic

| (167) | Sistemul se bazează pe Legea federală nr. 1 din 1979 privind organizarea afacerilor industriale. |
| --- | --- |

(167)

Sistemul se bazează pe Legea federală nr. 1 din 1979 privind organizarea afacerilor industriale.

(b)   Eligibilitate

| (168) | Pentru a putea beneficia de avantajele legii federale mai sus menționate este necesar să se obțină o licență industrială eliberată de ministerul finanțelor și al industriei. |
| --- | --- |

(168)

Pentru a putea beneficia de avantajele legii federale mai sus menționate este necesar să se obțină o licență industrială eliberată de ministerul finanțelor și al industriei.

| (169) | În conformitate cu articolul 8 din legea federală, licențele pentru înființarea unui proiect industrial nu pot fi acordate decât cetățenilor EAU sau unor societăți din care minimum 51 % de acțiuni sunt deținute de resortisanți naționali și cu condiția ca directorul întreprinderii să fie un resortisant național sau consiliul de administrație să fie alcătuit în majoritate de resortisanți naționali. |
| --- | --- |

(169)

În conformitate cu articolul 8 din legea federală, licențele pentru înființarea unui proiect industrial nu pot fi acordate decât cetățenilor EAU sau unor societăți din care minimum 51 % de acțiuni sunt deținute de resortisanți naționali și cu condiția ca directorul întreprinderii să fie un resortisant național sau consiliul de administrație să fie alcătuit în majoritate de resortisanți naționali.

| (170) | De altfel, aceeași lege federală prevede un ansamblu de alte criterii de eligibilitate care trebuie să fie îndeplinite de către părți: un capital fix egal cu 250 000 de dirhami sau mai mare, un număr de salariați cel puțin egal cu 10, utilizarea unei forțe motrice mai mari decât 5 cai putere (articolul 2). Un alt criteriu este acela că 25 % din salariați trebuie să fie resortisanți locali, dar ministrul poate acorda o derogare sau decide o scutire sau o reducere a acestui procentaj (articolul 33). În conformitate cu articolul 13, cererile privind proiectele industriale trebuie să fie examinate în perspectiva considerațiilor următoare: legătura proiectului cu programul de dezvoltare industrială al țării și acordul încheiat cu țările arabe, cererile de consum locale. Pentru proiectele conforme cu cerințele definite în articolul 13, competitive și axate pe export, articolul 21 acordă o prioritate specială pentru acordarea privilegiilor. |
| --- | --- |

(170)

De altfel, aceeași lege federală prevede un ansamblu de alte criterii de eligibilitate care trebuie să fie îndeplinite de către părți: un capital fix egal cu 250 000 de dirhami sau mai mare, un număr de salariați cel puțin egal cu 10, utilizarea unei forțe motrice mai mari decât 5 cai putere (articolul 2). Un alt criteriu este acela că 25 % din salariați trebuie să fie resortisanți locali, dar ministrul poate acorda o derogare sau decide o scutire sau o reducere a acestui procentaj (articolul 33). În conformitate cu articolul 13, cererile privind proiectele industriale trebuie să fie examinate în perspectiva considerațiilor următoare: legătura proiectului cu programul de dezvoltare industrială al țării și acordul încheiat cu țările arabe, cererile de consum locale. Pentru proiectele conforme cu cerințele definite în articolul 13, competitive și axate pe export, articolul 21 acordă o prioritate specială pentru acordarea privilegiilor.

| (171) | Pe baza cererii și a documentației relevante furnizate, un comitet competent din ministerul finanțelor și al industriei recomandă ministrului aprobarea sau respingerea cererii. În conformitate cu articolul 12 din Legea federală nr. 1, ministrul poate decide să acorde sau nu licența. |
| --- | --- |

(171)

Pe baza cererii și a documentației relevante furnizate, un comitet competent din ministerul finanțelor și al industriei recomandă ministrului aprobarea sau respingerea cererii. În conformitate cu articolul 12 din Legea federală nr. 1, ministrul poate decide să acorde sau nu licența.

(c)   Aplicare practică

| (172) | Pentru a se încadra în domeniul de aplicare a acestui sistem, solicitantul trebuie să respecte procedura următoare: depunerea cererii de licență industrială la ministerul finanțelor și al industriei; acordarea licenței industriale de către minister; aprobarea importurilor cu scutire de taxe prin intermediul unei cereri online. |
| --- | --- |

(172)

Pentru a se încadra în domeniul de aplicare a acestui sistem, solicitantul trebuie să respecte procedura următoare: depunerea cererii de licență industrială la ministerul finanțelor și al industriei; acordarea licenței industriale de către minister; aprobarea importurilor cu scutire de taxe prin intermediul unei cereri online.

| (173) | Ministerul în cauză a instaurat un sistem industrial electronic (Electronic Industrial System sau „EIS”) pentru acest sistem și a editat un manual de utilizare relevant pentru a ghida utilizatorii sistemului. EIS este un sistem online pus în aplicare de către minister. Pe de o parte, acesta permite utilizatorilor un acces direct la licența lor respectivă. Pe de altă parte, el permite departamentului de dezvoltare industrială din cadrul ministerului să controleze sistemul în ansamblu și să supravegheze utilizarea avantajelor de care beneficiază societățile. |
| --- | --- |

(173)

Ministerul în cauză a instaurat un sistem industrial electronic (Electronic Industrial System sau „EIS”) pentru acest sistem și a editat un manual de utilizare relevant pentru a ghida utilizatorii sistemului. EIS este un sistem online pus în aplicare de către minister. Pe de o parte, acesta permite utilizatorilor un acces direct la licența lor respectivă. Pe de altă parte, el permite departamentului de dezvoltare industrială din cadrul ministerului să controleze sistemul în ansamblu și să supravegheze utilizarea avantajelor de care beneficiază societățile.

| (174) | Fiecare utilizator al sistemului dispune de un acces rezervat la EIS în care poate consulta lista materiilor prime utilizate în cadrul procesului de producție din fabrica sa (denumirea articolului, cod SA, unitate de măsură, bilanț total - și anume cantitatea de articole - și soldul, ceea ce înseamnă cantitatea restantă din articolul respectiv pentru care societatea poate obține o scutire de taxe). Pentru fiecare tranzacție la import trebuie să fie efectuată o cerere online în scopul de a obține un cod special care permite vămuirea mărfurilor cu scutire de taxe. Departamentul de dezvoltare industrială poate refuza cererile de scutire pentru materii prime dacă cantitatea cerută depășește soldul pentru articolul respectiv. Acesta poate, de asemenea, refuza scutirea pentru mijloace de producție care nu sunt incluse în proiectul industrial. În acest ultim caz, decizia se bazează pe informațiile comunicate de societate în cursul primei înscrieri în sistem. În urma unui refuz, societatea poate consulta în sistem toate detaliile și motivele refuzului și poate lua măsurile necesare pentru a furniza clarificările solicitate. |
| --- | --- |

(174)

Fiecare utilizator al sistemului dispune de un acces rezervat la EIS în care poate consulta lista materiilor prime utilizate în cadrul procesului de producție din fabrica sa (denumirea articolului, cod SA, unitate de măsură, bilanț total - și anume cantitatea de articole - și soldul, ceea ce înseamnă cantitatea restantă din articolul respectiv pentru care societatea poate obține o scutire de taxe). Pentru fiecare tranzacție la import trebuie să fie efectuată o cerere online în scopul de a obține un cod special care permite vămuirea mărfurilor cu scutire de taxe. Departamentul de dezvoltare industrială poate refuza cererile de scutire pentru materii prime dacă cantitatea cerută depășește soldul pentru articolul respectiv. Acesta poate, de asemenea, refuza scutirea pentru mijloace de producție care nu sunt incluse în proiectul industrial. În acest ultim caz, decizia se bazează pe informațiile comunicate de societate în cursul primei înscrieri în sistem. În urma unui refuz, societatea poate consulta în sistem toate detaliile și motivele refuzului și poate lua măsurile necesare pentru a furniza clarificările solicitate.

(d)   Constatările anchetei

| (175) | În cursul vizitei de verificare s-a constatat că unicul producător-exportator cooperant beneficiază de o scutire generală de taxe la importurile de materii prime, materiale pentru ambalaje și mijloace de producție fără nicio condiție, cum ar fi cea privind exportul ulterior al produsului finit. Nicio lege sau reglementare federală/locală nu obligă societatea să țină un registru oarecare în vederea unui control ulterior efectuat de către autoritățile competente. |
| --- | --- |

(175)

În cursul vizitei de verificare s-a constatat că unicul producător-exportator cooperant beneficiază de o scutire generală de taxe la importurile de materii prime, materiale pentru ambalaje și mijloace de producție fără nicio condiție, cum ar fi cea privind exportul ulterior al produsului finit. Nicio lege sau reglementare federală/locală nu obligă societatea să țină un registru oarecare în vederea unui control ulterior efectuat de către autoritățile competente.

| (176) | Deși societatea trebuie să depună cererile prin intermediul sistemului online EIS pentru a importa mărfuri cu scutire de taxe, nu a fost identificată nicio orientare care să specifice pe ce bază sunt acceptate sau respinse cererile. |
| --- | --- |

(176)

Deși societatea trebuie să depună cererile prin intermediul sistemului online EIS pentru a importa mărfuri cu scutire de taxe, nu a fost identificată nicio orientare care să specifice pe ce bază sunt acceptate sau respinse cererile.

| (177) | Mai mult, autoritățile competente nu cunosc consumul real de inputuri importate cu scutire de taxe. Numai consumul teoretic este declarat de către societate în EIS. De fapt, începând de la prima înscriere în sistem, controalele realizate de către autoritățile competente nu au loc decât pe cale electronică. Nu există nicio dovadă că ratele input-output declarate cu ocazia primei înscrieri sunt controlate și verificate în mod sistematic. De altfel, niciun sistem de verificare eficace nu a fost pus în practică de către guvernul EAU. Autoritățile au afirmat că efectuează audituri prin intermediul EIS, precum și pe baza documentației pe care toate societățile trebuie să o depună în fiecare an pentru reînnoirea licențelor lor (informații cu privire la licența industrială locală, verificarea conturilor, date privind producția și vânzările, etc.) Cu toate acestea, acest control este efectuat pe baza declarațiilor anuale ale societăților, în comparație cu prima înscriere și nu cu producția efectivă. De fapt, nu a fost comunicată nicio informație care să confirme că autoritățile cunosc, la fiecare etapă din procedură, randamentele de producție efective ale unicului producător-exportator cooperant care beneficiază de acest sistem. |
| --- | --- |

(177)

Mai mult, autoritățile competente nu cunosc consumul real de inputuri importate cu scutire de taxe. Numai consumul teoretic este declarat de către societate în EIS. De fapt, începând de la prima înscriere în sistem, controalele realizate de către autoritățile competente nu au loc decât pe cale electronică. Nu există nicio dovadă că ratele input-output declarate cu ocazia primei înscrieri sunt controlate și verificate în mod sistematic. De altfel, niciun sistem de verificare eficace nu a fost pus în practică de către guvernul EAU. Autoritățile au afirmat că efectuează audituri prin intermediul EIS, precum și pe baza documentației pe care toate societățile trebuie să o depună în fiecare an pentru reînnoirea licențelor lor (informații cu privire la licența industrială locală, verificarea conturilor, date privind producția și vânzările, etc.) Cu toate acestea, acest control este efectuat pe baza declarațiilor anuale ale societăților, în comparație cu prima înscriere și nu cu producția efectivă. De fapt, nu a fost comunicată nicio informație care să confirme că autoritățile cunosc, la fiecare etapă din procedură, randamentele de producție efective ale unicului producător-exportator cooperant care beneficiază de acest sistem.

(e)   Concluzie

| (178) | Ținând seama de cele de mai sus, acest sistem este considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece furnizează o contribuție financiară sub forma unor venituri publice nepercepute și conferă un avantaj societății beneficiare deoarece îi oferă posibilitatea de a fi scutită de taxe la import. În acest context, se cuvine să se observe faptul că acest sistem nu poate fi considerat ca un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem autorizat de rambursare pentru inputurile de înlocuire deoarece nu respectă regulile stabilite în anexa I, în special punctul (i), anexa II și anexa III la regulamentul de bază. De fapt, guvernul EAU a indicat că nu există dispoziții de instituire a unui sistem de rambursare a taxelor vamale în EAU. |
| --- | --- |

(178)

Ținând seama de cele de mai sus, acest sistem este considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece furnizează o contribuție financiară sub forma unor venituri publice nepercepute și conferă un avantaj societății beneficiare deoarece îi oferă posibilitatea de a fi scutită de taxe la import. În acest context, se cuvine să se observe faptul că acest sistem nu poate fi considerat ca un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale sau un sistem autorizat de rambursare pentru inputurile de înlocuire deoarece nu respectă regulile stabilite în anexa I, în special punctul (i), anexa II și anexa III la regulamentul de bază. De fapt, guvernul EAU a indicat că nu există dispoziții de instituire a unui sistem de rambursare a taxelor vamale în EAU.

| (179) | În plus, sistemul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că este rezervat anumitor întreprinderi și că nu există criterii obiective care să limiteze eligibilitatea în conformitate cu articolul 4, alineatul (2), litera (b) din regulamentul de bază. Într-adevăr, cu privire la cererea online, criteriile de eligibilitate aplicate de către autoritatea competentă pentru alegerea beneficiarilor sistemului sunt o combinație, pe de o parte, de criterii clare și obiective, deși discriminatorii (și anume, licențele pot fi acordate numai cetățenilor EAU sau societăților în care minimum 51 % din acțiuni sunt deținute de resortisanți naționali și cu condiția ca directorul întreprinderii să fie resortisant național sau consiliul de administrație să fie constituit în majoritate din resortisanți naționali, 25 % din salariați să fie resortisanți naționali) și, pe de altă parte, de condiții care nu sunt definite în mod clar (și anume, stabilire în zone determinate de către guvern, îndeplinire a programului de dezvoltare industrială a țării și acorduri încheiate cu țările arabe, respectare a exigențelor de consum locale, competitivitate și orientare către export). Nicio regulă nu clarifică rolul departamentului de dezvoltare industrială, menționat numai în manualul de utilizare publicat de către minister și nu în legea federală care instituie sistemul. |
| --- | --- |

(179)

În plus, sistemul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, dat fiind că este rezervat anumitor întreprinderi și că nu există criterii obiective care să limiteze eligibilitatea în conformitate cu articolul 4, alineatul (2), litera (b) din regulamentul de bază. Într-adevăr, cu privire la cererea online, criteriile de eligibilitate aplicate de către autoritatea competentă pentru alegerea beneficiarilor sistemului sunt o combinație, pe de o parte, de criterii clare și obiective, deși discriminatorii (și anume, licențele pot fi acordate numai cetățenilor EAU sau societăților în care minimum 51 % din acțiuni sunt deținute de resortisanți naționali și cu condiția ca directorul întreprinderii să fie resortisant național sau consiliul de administrație să fie constituit în majoritate din resortisanți naționali, 25 % din salariați să fie resortisanți naționali) și, pe de altă parte, de condiții care nu sunt definite în mod clar (și anume, stabilire în zone determinate de către guvern, îndeplinire a programului de dezvoltare industrială a țării și acorduri încheiate cu țările arabe, respectare a exigențelor de consum locale, competitivitate și orientare către export). Nicio regulă nu clarifică rolul departamentului de dezvoltare industrială, menționat numai în manualul de utilizare publicat de către minister și nu în legea federală care instituie sistemul.

| (180) | De altfel, s-a constatat că acordarea subvențiilor nu este automată. Însăși legislația, în temeiul căreia acționează autoritatea competentă, conferă ministrului puterea de a adopta decizia finală cu privire la acordarea licenței industriale, fără niciun fel de element care să justifice baza pe care cererile pot fi acceptate sau refuzate. Mai mult, autoritățile dispun întotdeauna de o putere discreționară pentru acordarea sau respingerea scutirilor solicitate. |
| --- | --- |

(180)

De altfel, s-a constatat că acordarea subvențiilor nu este automată. Însăși legislația, în temeiul căreia acționează autoritatea competentă, conferă ministrului puterea de a adopta decizia finală cu privire la acordarea licenței industriale, fără niciun fel de element care să justifice baza pe care cererile pot fi acceptate sau refuzate. Mai mult, autoritățile dispun întotdeauna de o putere discreționară pentru acordarea sau respingerea scutirilor solicitate.

| (181) | Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(181)

Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (182) | Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarului, și constatat în PA, și anume totalitatea taxelor neachitate pentru importul de materii prime în cursul PA. Această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra de afaceri totală a vânzărilor produsului în cauză realizată de către societate în cursul PA. |
| --- | --- |

(182)

Valoarea subvenției pasibile de măsuri compensatorii se calculează în funcție de avantajul acordat beneficiarului, și constatat în PA, și anume totalitatea taxelor neachitate pentru importul de materii prime în cursul PA. Această valoare a subvenției (numărător) a fost raportată la cifra de afaceri totală a vânzărilor produsului în cauză realizată de către societate în cursul PA.

| (183) | În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 5,02 %. |
| --- | --- |

(183)

În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 5,02 %.

II.   
  Zona de liber schimb (ZLS)

| (184) | Producătorul-exportator a funcționat în cadrul zonei de liber schimb din Ras Al Khaimah de la înființare și până în mai 2008 și a beneficiat de o scutire de taxe la importurile de mijloace de producție. |
| --- | --- |

(184)

Producătorul-exportator a funcționat în cadrul zonei de liber schimb din Ras Al Khaimah de la înființare și până în mai 2008 și a beneficiat de o scutire de taxe la importurile de mijloace de producție.

(a)   Temei juridic

| (185) | Nu există nicio legislație federală care să reglementeze înființarea și gestionarea unei ZLS în EAU. Fiecare emirat își stabilește propria legislație și propriile reguli și este responsabil de supravegherea zonelor de liber schimb relevante prin intermediul serviciilor sale vamale. |
| --- | --- |

(185)

Nu există nicio legislație federală care să reglementeze înființarea și gestionarea unei ZLS în EAU. Fiecare emirat își stabilește propria legislație și propriile reguli și este responsabil de supravegherea zonelor de liber schimb relevante prin intermediul serviciilor sale vamale.

(b)   Eligibilitate

| (186) | Nu există nicio regulă sau limită specifică în materie de eligibilitate pentru stabilirea unei întreprinderi în ZLS din Ras Al Khaimah: orice societate națională sau 100 % străină poate să se stabilească în ZLS. |
| --- | --- |

(186)

Nu există nicio regulă sau limită specifică în materie de eligibilitate pentru stabilirea unei întreprinderi în ZLS din Ras Al Khaimah: orice societate națională sau 100 % străină poate să se stabilească în ZLS.

(c)   Aplicare practică

| (187) | Principalele avantaje legate de stabilirea într-o ZLS sunt posibilitatea de a importa cu scutire de taxe toate mărfurile necesare (materii prime, materii de bază sau auxiliare, produse intermediare și mijloace de producție) și de a alege structura acționariatului societății fără niciun fel de condiție prealabilă impusă de către stat. Mărfurile produse în ZLS sunt considerate ca fiind originare din EAU din punctul de vedere al determinării originii. Cu toate acestea, atunci când acestea părăsesc ZLS pentru a pătrunde pe piața internă din EAU ele sunt considerate ca fiind mărfuri străine, și anume li se aplică taxe de import în momentul punerii lor în circulație liberă. |
| --- | --- |

(187)

Principalele avantaje legate de stabilirea într-o ZLS sunt posibilitatea de a importa cu scutire de taxe toate mărfurile necesare (materii prime, materii de bază sau auxiliare, produse intermediare și mijloace de producție) și de a alege structura acționariatului societății fără niciun fel de condiție prealabilă impusă de către stat. Mărfurile produse în ZLS sunt considerate ca fiind originare din EAU din punctul de vedere al determinării originii. Cu toate acestea, atunci când acestea părăsesc ZLS pentru a pătrunde pe piața internă din EAU ele sunt considerate ca fiind mărfuri străine, și anume li se aplică taxe de import în momentul punerii lor în circulație liberă.

| (188) | Deși o societate situată într-o ZLS beneficiază de o scutire de taxe pentru importuri și exporturi, ea trebuie să completeze declarații vamale către serviciile vamale federale competente în momentul importului. Societatea trebuie să furnizeze serviciilor vamale o garanție bancară la punctul de intrare a importului. Mărfurile importate sunt vămuite pe baza unei declarații de intrare/ieșire. La recepționarea mărfurilor la punctul de intrare/de import, autoritățile vamale locale competente inspectează mărfurile recepționate și, dacă sunt satisfăcute, validează declarația de ieșire/intrare. Aceasta din urmă, semnată corespunzător de către serviciul de control vamal receptor, este returnată autorităților vamale de la punctul de intrare/import pentru ca acestea să elibereze garanția bancară. |
| --- | --- |

(188)

Deși o societate situată într-o ZLS beneficiază de o scutire de taxe pentru importuri și exporturi, ea trebuie să completeze declarații vamale către serviciile vamale federale competente în momentul importului. Societatea trebuie să furnizeze serviciilor vamale o garanție bancară la punctul de intrare a importului. Mărfurile importate sunt vămuite pe baza unei declarații de intrare/ieșire. La recepționarea mărfurilor la punctul de intrare/de import, autoritățile vamale locale competente inspectează mărfurile recepționate și, dacă sunt satisfăcute, validează declarația de ieșire/intrare. Aceasta din urmă, semnată corespunzător de către serviciul de control vamal receptor, este returnată autorităților vamale de la punctul de intrare/import pentru ca acestea să elibereze garanția bancară.

(d)   Constatările anchetei

| (189) | În timpul vizitei de verificare s-a constatat că nu există criterii concrete, legale și consultabile de către public care să determine decizia autorității competente de a autoriza sau nu o societate să se stabilească în ZLS. O societate care dorește să se stabilească în zona respectivă trebuie să depună o cerere către autoritățile Emiratului Ras Al Khaimah, dar nu există nicio legislație sau orientare care să indice pe ce bază cererea poate fi acceptată sau respinsă. |
| --- | --- |

(189)

În timpul vizitei de verificare s-a constatat că nu există criterii concrete, legale și consultabile de către public care să determine decizia autorității competente de a autoriza sau nu o societate să se stabilească în ZLS. O societate care dorește să se stabilească în zona respectivă trebuie să depună o cerere către autoritățile Emiratului Ras Al Khaimah, dar nu există nicio legislație sau orientare care să indice pe ce bază cererea poate fi acceptată sau respinsă.

| (190) | În ceea ce privește existența diferitelor ZLS în EAU, ancheta a stabilit că nu există criterii legale uniforme care reglementează stabilirea și gestionarea ZLS în EAU. Nu există nicio dovadă că toate ZLS din EAU funcționează în același cadru de reglementare și respectă aceleași norme de funcționare. Există, de asemenea, dubii serioase privind posibilitatea de a se stabili în ZLS, care ar putea fi restrânsă în funcție de tipul de activitate economică. Într-adevăr, din informațiile comunicate, reiese că anumite ZLS din EAU sunt destinate în mod exclusiv unor tipuri specifice de activități (de exemplu, Dudai Auto Free Zone, International Media Production Free Zone, Dubai Flower Centre Free Zone, etc.). |
| --- | --- |

(190)

În ceea ce privește existența diferitelor ZLS în EAU, ancheta a stabilit că nu există criterii legale uniforme care reglementează stabilirea și gestionarea ZLS în EAU. Nu există nicio dovadă că toate ZLS din EAU funcționează în același cadru de reglementare și respectă aceleași norme de funcționare. Există, de asemenea, dubii serioase privind posibilitatea de a se stabili în ZLS, care ar putea fi restrânsă în funcție de tipul de activitate economică. Într-adevăr, din informațiile comunicate, reiese că anumite ZLS din EAU sunt destinate în mod exclusiv unor tipuri specifice de activități (de exemplu, Dudai Auto Free Zone, International Media Production Free Zone, Dubai Flower Centre Free Zone, etc.).

| (191) | Unicul producător-exportator cooperant a beneficiat de o scutire de taxe la importurile de mijloace de producție. |
| --- | --- |

(191)

Unicul producător-exportator cooperant a beneficiat de o scutire de taxe la importurile de mijloace de producție.

(e)   Concluzie

| (192) | Ținând seama de cele de mai sus, sistemul trebuie să fie considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece oferă o contribuție financiară sub forma unor venituri publice nepercepute și conferă un avantaj societății beneficiare. |
| --- | --- |

(192)

Ținând seama de cele de mai sus, sistemul trebuie să fie considerat ca o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece oferă o contribuție financiară sub forma unor venituri publice nepercepute și conferă un avantaj societății beneficiare.

| (193) | Mai mult, sistemul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece aceste avantaje nu sunt accesibile decât întreprinderilor din ZLS, ceea ce înseamnă că beneficiul subvenției este limitat la societățile care funcționează în anumite locații care funcționează în sistemul ZLS. De altfel, ancheta a stabilit că acordarea statutului de ZLS în EAU se află la discreția autorităților competente și nu respectă criterii neutre sau obiective, astfel cum se prevede în articolul 4 alineatul (2) litera (b). Din cauza absenței oricărei legislații federale care să reglementeze înființarea și gestionarea de ZLS în EAU, fiecare autoritate competentă din cele șapte Emirate care constituie EAU acordă accesul la ZLS conform propriilor sale reguli. Dat fiind că nu există nicio legislație sau orientare disponibilă în Emiratul Ras Al Khaimah, autoritatea competentă decide în mod discreționar care sunt societățile care sunt autorizate să se stabilească în ZLS. |
| --- | --- |

(193)

Mai mult, sistemul este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece aceste avantaje nu sunt accesibile decât întreprinderilor din ZLS, ceea ce înseamnă că beneficiul subvenției este limitat la societățile care funcționează în anumite locații care funcționează în sistemul ZLS. De altfel, ancheta a stabilit că acordarea statutului de ZLS în EAU se află la discreția autorităților competente și nu respectă criterii neutre sau obiective, astfel cum se prevede în articolul 4 alineatul (2) litera (b). Din cauza absenței oricărei legislații federale care să reglementeze înființarea și gestionarea de ZLS în EAU, fiecare autoritate competentă din cele șapte Emirate care constituie EAU acordă accesul la ZLS conform propriilor sale reguli. Dat fiind că nu există nicio legislație sau orientare disponibilă în Emiratul Ras Al Khaimah, autoritatea competentă decide în mod discreționar care sunt societățile care sunt autorizate să se stabilească în ZLS.

| (194) | În plus, avantajul provenit din neachitarea de taxe la importul de mijloace de producție nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale deoarece vizează mijloace de producție care nu sunt consumate în cursul procesului de producție și care, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare a sistemelor autorizate de rambursare a taxelor vamale prezentat în anexa I punctul (i) la regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(194)

În plus, avantajul provenit din neachitarea de taxe la importul de mijloace de producție nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de rambursare a taxelor vamale deoarece vizează mijloace de producție care nu sunt consumate în cursul procesului de producție și care, prin urmare, nu intră în domeniul de aplicare a sistemelor autorizate de rambursare a taxelor vamale prezentat în anexa I punctul (i) la regulamentul de bază.

| (195) | Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(195)

Ținând seama de cele de mai sus, această subvenție este considerată ca fiind pasibilă de măsuri compensatorii.

(f)   Calculul valorii subvenției

| (196) | Considerând că societatea era stabilită în ZLS de la înființare până în mai 2008, că producția de PET a demarat în septembrie 2007 și că societatea producea, din ianuarie 2008, sub o licență industrială preliminară în temeiul Legii federale nr. 1 din 1979, subvenția obținută în cursul PA trebuie să fie considerată ca fiind limitată la scutirea de taxe pe importurile de mijloace de producție. |
| --- | --- |

(196)

Considerând că societatea era stabilită în ZLS de la înființare până în mai 2008, că producția de PET a demarat în septembrie 2007 și că societatea producea, din ianuarie 2008, sub o licență industrială preliminară în temeiul Legii federale nr. 1 din 1979, subvenția obținută în cursul PA trebuie să fie considerată ca fiind limitată la scutirea de taxe pe importurile de mijloace de producție.

| (197) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă de 15 ani, corespunzătoare duratei minime de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză din cele trei țări vizate de prezenta anchetă. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în vigoare în EAU în timpul PA a fost considerată adecvată acestui scop. |
| --- | --- |

(197)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă de 15 ani, corespunzătoare duratei minime de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză din cele trei țări vizate de prezenta anchetă. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PA, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în vigoare în EAU în timpul PA a fost considerată adecvată acestui scop.

| (198) | În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (ca numitor) a fost raportată la cifra de afaceri totală a vânzărilor realizate în cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export. |
| --- | --- |

(198)

În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției (ca numitor) a fost raportată la cifra de afaceri totală a vânzărilor realizate în cursul PA, deoarece subvenția nu este condiționată de rezultatele la export.

| (199) | În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 0,11 %. |
| --- | --- |

(199)

În PA, nivelul subvenției stabilit în raport cu acest sistem pentru producătorul-exportator se ridică la 0,11 %.

3.3.2.   Valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii

| (200) | Valoarea provizorie a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimată ad valorem pentru unicul producător-exportator cooperant din Emiratele Arabe Unite este de 5,13 %. |
| --- | --- |

(200)

Valoarea provizorie a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimată ad valorem pentru unicul producător-exportator cooperant din Emiratele Arabe Unite este de 5,13 %.

4.   PREJUDICIU

4.1.   Producția și industria UE

| (201) | În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 17 producători din Uniune. Prin urmare, se consideră că producția acestor producători constituie producția din Uniune, în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(201)

În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 17 producători din Uniune. Prin urmare, se consideră că producția acestor producători constituie producția din Uniune, în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (202) | Din acești 17 producători, 12 au cooperat la anchetă. S-a constatat că acești 12 producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 80 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. În consecință, se consideră că acești 12 producători cooperanți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 9 alineatul (1) și articolului 10 alineatul (6) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. Ceilalți producători din Uniune vor fi denumiți în continuare „ceilalți producători din Uniune”. Aceștia din urmă nu au susținut în mod activ plângerea, dar nici nu s-au opus acesteia. |
| --- | --- |

(202)

Din acești 17 producători, 12 au cooperat la anchetă. S-a constatat că acești 12 producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 80 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. În consecință, se consideră că acești 12 producători cooperanți constituie industria din Uniune, în sensul articolului 9 alineatul (1) și articolului 10 alineatul (6) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”. Ceilalți producători din Uniune vor fi denumiți în continuare „ceilalți producători din Uniune”. Aceștia din urmă nu au susținut în mod activ plângerea, dar nici nu s-au opus acesteia.

| (203) | Se constată că piața de PET din UE se caracterizează printr-un număr relativ ridicat de producători, care aparțin, în general, unor grupuri mai mari al căror sediu se situează în afara Uniunii. Piața este angajată într-un proces de consolidare și a cunoscut recent o serie de preluări și de închideri. De exemplu, începând din 2009, uzinele de producție de PET Tergal Fibers (Franța), Invista (Germania) și Artenius (Regatul Unit) s-au închis, în timp ce Indorama a preluat fostele uzine Eastman în Regatul-Unit și în Țările de Jos. |
| --- | --- |

(203)

Se constată că piața de PET din UE se caracterizează printr-un număr relativ ridicat de producători, care aparțin, în general, unor grupuri mai mari al căror sediu se situează în afara Uniunii. Piața este angajată într-un proces de consolidare și a cunoscut recent o serie de preluări și de închideri. De exemplu, începând din 2009, uzinele de producție de PET Tergal Fibers (Franța), Invista (Germania) și Artenius (Regatul Unit) s-au închis, în timp ce Indorama a preluat fostele uzine Eastman în Regatul-Unit și în Țările de Jos.

| (204) | Așa cum a fost indicat mai sus la considerentul (8), a fost selecționat un eșantion de cinci producători individuali, reprezentând 65 % din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune. O societate nu a fost în măsură să furnizeze toate datele solicitate, astfel încât eșantionul a trebuit să fie redus la patru întreprinderi, reprezentând 47 % din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune. |
| --- | --- |

(204)

Așa cum a fost indicat mai sus la considerentul (8), a fost selecționat un eșantion de cinci producători individuali, reprezentând 65 % din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune. O societate nu a fost în măsură să furnizeze toate datele solicitate, astfel încât eșantionul a trebuit să fie redus la patru întreprinderi, reprezentând 47 % din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune.

4.2.   Consum la nivelul Uniunii

| (205) | Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, pe baza datelor privind volumele importurilor destinate pieții UE, furnizate de Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune, pe baza estimărilor indicate în plângere. |
| --- | --- |

(205)

Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii, pe baza datelor privind volumele importurilor destinate pieții UE, furnizate de Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune, pe baza estimărilor indicate în plângere.

| (206) | Consumul produsului examinat în Uniune a crescut cu 11 % între 2006 și PA. În detaliu, cererea aparentă a crescut în 2007 cu 8 %, a scăzut ușor între 2007 și 2008 (cu 2 puncte procentuale) și a crescut din nou cu 5 puncte procentuale între 2008 și PA.

  Tabelul 1 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul consumului la nivelul UE (tone) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |
| Indice (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar, datele Eurostat și plângerea. |

(206)

Consumul produsului examinat în Uniune a crescut cu 11 % între 2006 și PA. În detaliu, cererea aparentă a crescut în 2007 cu 8 %, a scăzut ușor între 2007 și 2008 (cu 2 puncte procentuale) și a crescut din nou cu 5 puncte procentuale între 2008 și PA.

Tabelul 1

2006

2007

2008

PA

Totalul consumului la nivelul UE (tone)

2 709 400

2 936 279

2 868 775

2 996 698

Indice (2006=100)

100

108

106

111

Sursa: răspunsurile la chestionar, datele Eurostat și plângerea.

4.3.   Importurile provenind din țările în cauză

(a)   Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză

| (207) | Comisia a examinat dacă importurile de PET originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite ar trebui să fie evaluate cumulativ în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(207)

Comisia a examinat dacă importurile de PET originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite ar trebui să fie evaluate cumulativ în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (208) | În privința efectelor importurilor originare din EAU, Iran și Pakistan, ancheta a arătat că marjele de subvenție se situau deasupra pragului de minimis definit în articolul 14, alineatul (5) din regulamentul de bază și că volumul importurilor care fac obiectul unor subvenții originare din aceste țări nu era neglijabil, în sensul articolului 10 alineatul (9) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(208)

În privința efectelor importurilor originare din EAU, Iran și Pakistan, ancheta a arătat că marjele de subvenție se situau deasupra pragului de minimis definit în articolul 14, alineatul (5) din regulamentul de bază și că volumul importurilor care fac obiectul unor subvenții originare din aceste țări nu era neglijabil, în sensul articolului 10 alineatul (9) din regulamentul de bază.

| (209) | Cu privire la condițiile concurențiale dintre importurile din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite și produsul similar, ancheta a arătat că producătorii din aceste țări utilizează aceleași canale de distribuție și vând unor categorii similare de clienți. Mai mult, ancheta a arătat, de asemenea, că importurile din toate aceste țări au avut tendința de a crește în perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(209)

Cu privire la condițiile concurențiale dintre importurile din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite și produsul similar, ancheta a arătat că producătorii din aceste țări utilizează aceleași canale de distribuție și vând unor categorii similare de clienți. Mai mult, ancheta a arătat, de asemenea, că importurile din toate aceste țări au avut tendința de a crește în perioada luată în considerare.

| (210) | Ținând seama de cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 8 alineatul (3) din regulamentul de bază și că importurile din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite trebuie să facă obiectul unei examinări cumulative. |
| --- | --- |

(210)

Ținând seama de cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că sunt îndeplinite toate criteriile prevăzute la articolul 8 alineatul (3) din regulamentul de bază și că importurile din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite trebuie să facă obiectul unei examinări cumulative.

(b)   Volumul importurilor în cauză

| (211) | Volumul importurilor subvenționate ale produsului în cauză în UE a crescut de peste cinci ori între 2006 și PA și a atins 304 202 tone în cursul PA. Mai precis, importurile provenind din țările în cauză au crescut cu 20 % între 2006 și 2007, înainte de a crește în continuare cu 270 de puncte procentuale în 2008 față de 2007, și din nou cu 154 puncte procentuale între 2008 și PA.

  Tabelul 2 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor subvenționate (tone) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |
| Indice (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |
| Cota de piață a importurilor subvenționate | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |
| Sursa: Eurostat |

(211)

Volumul importurilor subvenționate ale produsului în cauză în UE a crescut de peste cinci ori între 2006 și PA și a atins 304 202 tone în cursul PA. Mai precis, importurile provenind din țările în cauză au crescut cu 20 % între 2006 și 2007, înainte de a crește în continuare cu 270 de puncte procentuale în 2008 față de 2007, și din nou cu 154 puncte procentuale între 2008 și PA.

Tabelul 2

2006

2007

2008

PA

Volumul importurilor subvenționate (tone)

55 939

67 067

218 248

304 202

Indice (2006=100)

100

120

390

544

Cota de piață a importurilor subvenționate

2,1 %

2,3 %

7,6 %

10,2 %

Sursa: Eurostat

(c)   Cota de piață a importurilor în cauză

| (212) | Cota de piață deținută de importurile subvenționate din țările în cauză s-a menținut la 2,1 % în timpul anului 2006 și a crescut constant cu aproape 8 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare. Mai precis, ea a progresat cu 0,2 puncte procentuale între 2006 și 2007, apoi din nou cu 5,3 puncte procentuale între 2007 și 2008 și cu 2,6 puncte procentuale între 2008 și PA. În cursul PA, cota de piață a importurilor subvenționate din țările în cauză a fost de 10,2 %. |
| --- | --- |

(212)

Cota de piață deținută de importurile subvenționate din țările în cauză s-a menținut la 2,1 % în timpul anului 2006 și a crescut constant cu aproape 8 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare. Mai precis, ea a progresat cu 0,2 puncte procentuale între 2006 și 2007, apoi din nou cu 5,3 puncte procentuale între 2007 și 2008 și cu 2,6 puncte procentuale între 2008 și PA. În cursul PA, cota de piață a importurilor subvenționate din țările în cauză a fost de 10,2 %.

| (213) | S-a constatat că EAU, deși nu au intrat pe piață decât în 2007, au reușit să câștige cu rapiditate o cotă de piață substanțială. |
| --- | --- |

(213)

S-a constatat că EAU, deși nu au intrat pe piață decât în 2007, au reușit să câștige cu rapiditate o cotă de piață substanțială.

(d)   Prețuri

(i)   Evoluția prețurilor

| (214) | Prețul mediu la import a scăzut cu 14 % în cursul perioadei luate în considerare, declinul cel mai important având loc între 2008 și PA. Mai precis, prețul mediu a scăzut cu 1 % în 2007, a rămas mai mult sau mai puțin stabil în 2008, înainte de a scădea din nou cu 13 puncte procentuale în cursul PA.

  Tabelul 3 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |
| Indice (2006=100) | 100 | 99 | 99 | 86 |
| Sursa: Eurostat |

(214)

Prețul mediu la import a scăzut cu 14 % în cursul perioadei luate în considerare, declinul cel mai important având loc între 2008 și PA. Mai precis, prețul mediu a scăzut cu 1 % în 2007, a rămas mai mult sau mai puțin stabil în 2008, înainte de a scădea din nou cu 13 puncte procentuale în cursul PA.

Tabelul 3

2006

2007

2008

PA

Prețul importurilor (EUR/tonă)

1 030

1 023

1 015

882

Indice (2006=100)

100

99

99

86

Sursa: Eurostat

(ii)   Subcotarea prețului

| (215) | Luând în considerare faptul că prețurile și costurile produsului în cauză au fost supuse unor fluctuații considerabile în PA, prețurile de vânzare și costurile au fost colectate pe trimestru, iar calculul subcotării prețurilor (efective) și al prețurilor indicative a fost efectuat pe bază trimestrială. |
| --- | --- |

(215)

Luând în considerare faptul că prețurile și costurile produsului în cauză au fost supuse unor fluctuații considerabile în PA, prețurile de vânzare și costurile au fost colectate pe trimestru, iar calculul subcotării prețurilor (efective) și al prețurilor indicative a fost efectuat pe bază trimestrială.

| (216) | În vederea analizei subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria din Uniune pentru clienții independenți de pe piața din Uniune, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor din țările în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile posterioare importului și diferențele de stadiu comercial. |
| --- | --- |

(216)

În vederea analizei subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria din Uniune pentru clienții independenți de pe piața din Uniune, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate ale importurilor din țările în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile posterioare importului și diferențele de stadiu comercial.

| (217) | Comparația a arătat că în timpul PA, importurile subvenționate originare din EAU au fost vândute în Uniune la un preț inferior cu 3,9 % față de prețul practicat de industria din Uniune. Importurile subvenționate originare din Iran au fost vândute în Uniune la prețuri inferioare cu 3,2 % față de prețurile practicate de industria din Uniune. Importurile subvenționate originare din Pakistan au fost vândute în Uniune la prețuri inferioare cu 1,4 % față de prețurile practicate de industria din Uniune. Marja de subcotare medie ponderată pentru țările în cauză se ridică la 3,2 % în cursul PA. |
| --- | --- |

(217)

Comparația a arătat că în timpul PA, importurile subvenționate originare din EAU au fost vândute în Uniune la un preț inferior cu 3,9 % față de prețul practicat de industria din Uniune. Importurile subvenționate originare din Iran au fost vândute în Uniune la prețuri inferioare cu 3,2 % față de prețurile practicate de industria din Uniune. Importurile subvenționate originare din Pakistan au fost vândute în Uniune la prețuri inferioare cu 1,4 % față de prețurile practicate de industria din Uniune. Marja de subcotare medie ponderată pentru țările în cauză se ridică la 3,2 % în cursul PA.

4.4.   Situația industriei din Uniune

| (218) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor subvenționate asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(218)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor subvenționate asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.

| (219) | După cum s-a precizat mai sus, a trebuit să se recurgă la eșantionare, din cauza marelui număr de producători din Uniune. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:






  — | au fost analizați factori macroeconomici (producție, capacitate, volum de vânzări, cotă de piață, creștere, număr de angajați, productivitate, prețuri unitare medii și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) de la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți, iar pentru ceilalți producători din Uniune s-a efectuat o estimație pe baza datelor care figurează în plângere; |
| --- | --- | --- |

(219)

După cum s-a precizat mai sus, a trebuit să se recurgă la eșantionare, din cauza marelui număr de producători din Uniune. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:

—

au fost analizați factori macroeconomici (producție, capacitate, volum de vânzări, cotă de piață, creștere, număr de angajați, productivitate, prețuri unitare medii și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) de la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii cooperanți, iar pentru ceilalți producători din Uniune s-a efectuat o estimație pe baza datelor care figurează în plângere;

| — | analiza factorilor microeconomici (stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pentru producătorii eșantionați din Uniune pe baza informațiilor comunicate de aceștia. |
| --- | --- |

—

analiza factorilor microeconomici (stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pentru producătorii eșantionați din Uniune pe baza informațiilor comunicate de aceștia.

4.4.1.   Factori macroeconomici

(a)   Producția

| (220) | Producția Uniunii a scăzut cu 4 % între 2006 și PA. Mai precis, ea a crescut cu 5 % în 2007 până la aproximativ 2 570 000 de tone, dar a scăzut brusc cu 10 puncte procentuale în 2008, în comparație cu 2007 și a crescut lejer cu 1 punct procentual între 2008 și PA, când a atins aproximativ 2 300 000 de tone.

  Tabelul 4 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Producție (tone) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |
| Indice (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea |

(220)

Producția Uniunii a scăzut cu 4 % între 2006 și PA. Mai precis, ea a crescut cu 5 % în 2007 până la aproximativ 2 570 000 de tone, dar a scăzut brusc cu 10 puncte procentuale în 2008, în comparație cu 2007 și a crescut lejer cu 1 punct procentual între 2008 și PA, când a atins aproximativ 2 300 000 de tone.

Tabelul 4

2006

2007

2008

PA

Producție (tone)

2 439 838

2 570 198

2 327 169

2 338 577

Indice (2006=100)

100

105

95

96

Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea

(b)   Capacitatea de producție și ratele de utilizare a capacității

| (221) | Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a crescut cu 15 % în cursul perioadei luate în considerare. Mai precis, creșterea a fost de 1 % în 2007, apoi de 5 puncte procentuale în 2008 și de 9 puncte procentuale suplimentare în PA.

  Tabelul 5 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (în tone) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |
| Indice (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |
| Utilizarea capacității | 83 % | 87 % | 75 % | 69 % |
| Indice (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea |

(221)

Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a crescut cu 15 % în cursul perioadei luate în considerare. Mai precis, creșterea a fost de 1 % în 2007, apoi de 5 puncte procentuale în 2008 și de 9 puncte procentuale suplimentare în PA.

Tabelul 5

2006

2007

2008

PA

Capacitatea de producție (în tone)

2 954 089

2 971 034

3 118 060

3 385 738

Indice (2006=100)

100

101

106

115

Utilizarea capacității

83 %

87 %

75 %

69 %

Indice (2006=100)

100

105

90

84

Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea

| (222) | Rata de utilizare a capacității a fost de 83 % în 2006, a crescut la 87 % în 2007, dar a scăzut ulterior la 75 % în 2008 și la numai 69 % în PA. Scăderea acestei rate în 2008 și în timpul PA reflectă scăderea producției și creșterea capacității de producție în această perioadă. |
| --- | --- |

(222)

Rata de utilizare a capacității a fost de 83 % în 2006, a crescut la 87 % în 2007, dar a scăzut ulterior la 75 % în 2008 și la numai 69 % în PA. Scăderea acestei rate în 2008 și în timpul PA reflectă scăderea producției și creșterea capacității de producție în această perioadă.

(c)   Volumul vânzărilor

| (223) | Volumul vânzărilor producătorilor din Uniune către clienți independenți de pe piața UE a scăzut ușor în perioada luată în considerare. Vânzările au crescut cu 5 % în 2007, dar în anul următor au diminuat ușor, trecând sub nivelul din 2006, iar în PA ele au fost cu 3 % mai mici decât în 2006, de aproximativ 2 100 000 de tone. Ținând seama de volumul limitat al stocurilor, evoluția vânzărilor reflectă îndeaproape evoluția producției.

  Tabelul 6 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările la nivelul UE (tone) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |
| Indice (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea |

(223)

Volumul vânzărilor producătorilor din Uniune către clienți independenți de pe piața UE a scăzut ușor în perioada luată în considerare. Vânzările au crescut cu 5 % în 2007, dar în anul următor au diminuat ușor, trecând sub nivelul din 2006, iar în PA ele au fost cu 3 % mai mici decât în 2006, de aproximativ 2 100 000 de tone. Ținând seama de volumul limitat al stocurilor, evoluția vânzărilor reflectă îndeaproape evoluția producției.

Tabelul 6

2006

2007

2008

PA

Vânzările la nivelul UE (tone)

2 202 265

2 318 567

2 171 203

2 133 787

Indice (2006=100)

100

105

99

97

Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea

(d)   Cota de piață

| (224) | În cursul perioadei luate în considerare, producătorii din Uniune au pierdut 10 puncte procentuale din cota lor de piață, care a trecut de la 85 % în 2006 la 75 % în cursul PA. Această pierdere se explică prin faptul că, în ciuda unei sporiri a consumului, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 3 % în cursul perioadei luate în considerare. Această tendință descrescătoare a fost constatată, de asemenea, pentru producătorii din Uniune eșantionați.

  Tabelul 7 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a producătorilor din Uniune | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |
| Indice (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare, plângerea și datele Eurostat |

(224)

În cursul perioadei luate în considerare, producătorii din Uniune au pierdut 10 puncte procentuale din cota lor de piață, care a trecut de la 85 % în 2006 la 75 % în cursul PA. Această pierdere se explică prin faptul că, în ciuda unei sporiri a consumului, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 3 % în cursul perioadei luate în considerare. Această tendință descrescătoare a fost constatată, de asemenea, pentru producătorii din Uniune eșantionați.

Tabelul 7

2006

2007

2008

PA

Cota de piață a producătorilor din Uniune

84,9 %

83,2 %

79,8 %

75,1 %

Indice (2006=100)

100

98

94

88

Sursa: răspunsurile la chestionare, plângerea și datele Eurostat

(e)   Creșterea

| (225) | Între 2006 și PA, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul de vânzări ale industriei din Uniune pe piața din UE a scăzut cu 3 %, iar cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut cu 10 puncte procentuale. Pe de altă parte, cota de piață a importurilor subvenționate a trecut de la 2,1 % la 10,2 % în aceeași perioadă de timp. Se concluzionează, așadar, că industria din Uniune nu a putut profita deloc de creșterea pieței. |
| --- | --- |

(225)

Între 2006 și PA, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul de vânzări ale industriei din Uniune pe piața din UE a scăzut cu 3 %, iar cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut cu 10 puncte procentuale. Pe de altă parte, cota de piață a importurilor subvenționate a trecut de la 2,1 % la 10,2 % în aceeași perioadă de timp. Se concluzionează, așadar, că industria din Uniune nu a putut profita deloc de creșterea pieței.

(f)   Ocuparea forței de muncă

| (226) | Nivelul de ocupare a forței de muncă al producătorilor din Uniune prezintă o scădere de 15 % între 2006 și PA. Mai precis, numărul de persoane ocupate a scăzut în mod semnificativ cu 13 %, trecând de la 2 400 în 2006 la 2 100 în 2007 și a rămas aproape de acest nivel în 2008 și în cursul PA. Scăderea din 2007 reflectă eforturile de restructurare ale unui anumit număr de producători din UE.

  Tabelul 8 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă (persoane) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |
| Indice (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea |

(226)

Nivelul de ocupare a forței de muncă al producătorilor din Uniune prezintă o scădere de 15 % între 2006 și PA. Mai precis, numărul de persoane ocupate a scăzut în mod semnificativ cu 13 %, trecând de la 2 400 în 2006 la 2 100 în 2007 și a rămas aproape de acest nivel în 2008 și în cursul PA. Scăderea din 2007 reflectă eforturile de restructurare ale unui anumit număr de producători din UE.

Tabelul 8

2006

2007

2008

PA

Ocuparea forței de muncă (persoane)

2 410

2 100

2 060

2 057

Indice (2006=100)

100

87

85

85

Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea

(g)   Productivitatea

| (227) | Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată în producție (tone) pe persoană ocupată anual, a crescut cu 12 % în perioada luată în considerare. Aceasta reflectă faptul că producția a diminuat mai lent decât nivelul ocupării forței de muncă, atestând astfel un spor de eficacitate al producătorilor din Uniune. Acest lucru este evident mai ales în 2007, când producția a crescut în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut, iar productivitatea a fost cu 21 % mai mare decât în 2006.

  Tabelul 9 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitatea (tone pe angajat) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |
| Indice (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |
| Sursa:răspunsurile la chestionare și plângerea |

(227)

Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată în producție (tone) pe persoană ocupată anual, a crescut cu 12 % în perioada luată în considerare. Aceasta reflectă faptul că producția a diminuat mai lent decât nivelul ocupării forței de muncă, atestând astfel un spor de eficacitate al producătorilor din Uniune. Acest lucru este evident mai ales în 2007, când producția a crescut în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut, iar productivitatea a fost cu 21 % mai mare decât în 2006.

Tabelul 9

2006

2007

2008

PA

Productivitatea (tone pe angajat)

1 013

1 224

1 130

1 137

Indice (2006=100)

100

121

112

112

Sursa:răspunsurile la chestionare și plângerea

(h)   Factorii care influențează prețurile de vânzare

| (228) | Prețurile de vânzare medii anuale ale industriei din Uniune pe piața Uniunii pentru clienți independenți au rămas stabile între 2006 și 2008 la aproximativ 1 100 EUR pe tonă. În PA, prețul de vânzare anual mediu a scăzut cu 12 % atingând 977 EUR pe tonă. Prețul de vânzare anual mediu nu reflectă fluctuațiile lunare sau chiar zilnice ale prețului PET pe piața europeană (și mondială), dar este considerat ca fiind suficient pentru a indica tendința în cursul perioadei luate în considerare. În mod normal, prețurile de vânzare ale PET urmează tendințele prețurilor principalelor sale materii prime (în special PTA și MEG), deoarece acestea reprezintă până la 80 % din costul total al PET.

  Tabelul 10 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |
| Indice (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea |

(228)

Prețurile de vânzare medii anuale ale industriei din Uniune pe piața Uniunii pentru clienți independenți au rămas stabile între 2006 și 2008 la aproximativ 1 100 EUR pe tonă. În PA, prețul de vânzare anual mediu a scăzut cu 12 % atingând 977 EUR pe tonă. Prețul de vânzare anual mediu nu reflectă fluctuațiile lunare sau chiar zilnice ale prețului PET pe piața europeană (și mondială), dar este considerat ca fiind suficient pentru a indica tendința în cursul perioadei luate în considerare. În mod normal, prețurile de vânzare ale PET urmează tendințele prețurilor principalelor sale materii prime (în special PTA și MEG), deoarece acestea reprezintă până la 80 % din costul total al PET.

Tabelul 10

2006

2007

2008

PA

Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă)

1 110

1 105

1 111

977

Indice (2006=100)

100

100

100

88

Sursa: răspunsurile la chestionare și plângerea

| (229) | După cum s-a indicat mai sus, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost subcotate din cauza importurilor subvenționate provenind din țările în cauză. |
| --- | --- |

(229)

După cum s-a indicat mai sus, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost subcotate din cauza importurilor subvenționate provenind din țările în cauză.

(i)   Amploarea marjei de subvenție și redresare în urma practicilor de dumping și de subvenționare anterioare

| (230) | Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor din țările în cauză, impactul marjelor actuale de subvenție asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. Este important să reamintim că, începând din 2000, sunt aplicate măsuri antidumping împotriva importurilor de PET din India, Indonezia, Republica Coreea, Malaysia, Taiwan, Thailanda și, începând din 2004, împotriva celor din Republica Populară Chineză. S-au luat, de asemenea, măsuri compensatorii împotriva importurilor din India începând din 2000. Dat fiind că în cursul PA, industria din Uniune a pierdut cote de piață și a înregistrat pierderi mai importante, nu se poate constata nicio redresare în urma practicilor de dumping și de subvenționare anterioare și se consideră că producția din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri subvenționate pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(230)

Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor din țările în cauză, impactul marjelor actuale de subvenție asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. Este important să reamintim că, începând din 2000, sunt aplicate măsuri antidumping împotriva importurilor de PET din India, Indonezia, Republica Coreea, Malaysia, Taiwan, Thailanda și, începând din 2004, împotriva celor din Republica Populară Chineză. S-au luat, de asemenea, măsuri compensatorii împotriva importurilor din India începând din 2000. Dat fiind că în cursul PA, industria din Uniune a pierdut cote de piață și a înregistrat pierderi mai importante, nu se poate constata nicio redresare în urma practicilor de dumping și de subvenționare anterioare și se consideră că producția din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri subvenționate pe piața Uniunii.

4.4.2.   Factori microeconomici

(a)   Stocuri

| (231) | Nivelul stocurilor finale ale producătorilor incluși în eșantion a scăzut între 2006 și PA cu 22 %. Se remarcă faptul că stocurile reprezintă mai puțin de 5 % din producția anuală și că, prin urmare, pertinența acestui indicator pentru analiza prejudiciului este limitată.

  Tabelul 11










  Eșantionul | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (tone) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |
| Indice (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare |

(231)

Nivelul stocurilor finale ale producătorilor incluși în eșantion a scăzut între 2006 și PA cu 22 %. Se remarcă faptul că stocurile reprezintă mai puțin de 5 % din producția anuală și că, prin urmare, pertinența acestui indicator pentru analiza prejudiciului este limitată.

Tabelul 11

Eșantionul

2006

2007

2008

PA

Stocuri finale (tone)

61 374

57 920

46 951

47 582

Indice (2006=100)

100

94

77

78

Sursa: răspunsurile la chestionare

(b)   Salariile

| (232) | Costul anual al forței de muncă a crescut cu 11 % între 2006 și 2007 înainte de a scădea cu 2 puncte procentuale în 2008 în comparație cu 2007 și cu 9 puncte procentuale suplimentare între 2008 și PA, revenind, astfel, la același nivel ca în 2006. În ansamblu, costurile forței de muncă au rămas, deci, stabile.

  Tabelul 12










  Eșantionul | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul anual al forței de muncă (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |
| Indice (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare |

(232)

Costul anual al forței de muncă a crescut cu 11 % între 2006 și 2007 înainte de a scădea cu 2 puncte procentuale în 2008 în comparație cu 2007 și cu 9 puncte procentuale suplimentare între 2008 și PA, revenind, astfel, la același nivel ca în 2006. În ansamblu, costurile forței de muncă au rămas, deci, stabile.

Tabelul 12

Eșantionul

2006

2007

2008

PA

Costul anual al forței de muncă (EUR)

27 671 771

30 818 299

30 077 380

27 723 396

Indice (2006=100)

100

111

109

100

Sursa: răspunsurile la chestionare

(c)   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

| (233) | În timpul perioadei luate în considerare, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către producătorii cuprinși în eșantion către clienți independenți de pe piața Uniunii, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a rămas negativ, scăzând chiar de la – 6,9 % la – 7,5 %. Mai precis, situația privind rentabilitatea producătorilor cuprinși în eșantion s-a ameliorat în 2007 când pierderile nete nu reprezentau decât – 1,5 % din vânzările nete, dar pierderile s-au accentuat considerabil în 2008 ajungând la – 9,3 %. Situația s-a ameliorat ușor în cursul PA.

  Tabelul 13










  Eșantionul | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor la nivelul UE (în % din vânzările nete) | –6,9 % | –1,5 % | –9,3 % | –7,5 % |
| Indice (2006 = -100) | – 100 | –22 | – 134 | – 108 |
| Randamentul investițiilor (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | –9,6 % | –3,1 % | –16,8 % | –12,3 % |
| Indice (2006 = -100) | – 100 | –32 | – 175 | – 127 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare |

(233)

În timpul perioadei luate în considerare, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către producătorii cuprinși în eșantion către clienți independenți de pe piața Uniunii, exprimată ca procentaj din vânzările nete, a rămas negativ, scăzând chiar de la – 6,9 % la – 7,5 %. Mai precis, situația privind rentabilitatea producătorilor cuprinși în eșantion s-a ameliorat în 2007 când pierderile nete nu reprezentau decât – 1,5 % din vânzările nete, dar pierderile s-au accentuat considerabil în 2008 ajungând la – 9,3 %. Situația s-a ameliorat ușor în cursul PA.

Tabelul 13

Eșantionul

2006

2007

2008

PA

Rentabilitatea vânzărilor la nivelul UE (în % din vânzările nete)

–6,9 %

–1,5 %

–9,3 %

–7,5 %

Indice (2006 = -100)

– 100

–22

– 134

– 108

Randamentul investițiilor (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

–9,6 %

–3,1 %

–16,8 %

–12,3 %

Indice (2006 = -100)

– 100

–32

– 175

– 127

Sursa: răspunsurile la chestionare

| (234) | Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. Acesta a crescut de la un nivel de – 9,6 % în 2006 până la – 3,1 % în 2007. El a scăzut la – 16,8 % în 2008 și a crescut din nou în PA la – 12,3 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas negativ și a scăzut cu 2,7 puncte procentuale în timpul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(234)

Randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. Acesta a crescut de la un nivel de – 9,6 % în 2006 până la – 3,1 % în 2007. El a scăzut la – 16,8 % în 2008 și a crescut din nou în PA la – 12,3 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas negativ și a scăzut cu 2,7 puncte procentuale în timpul perioadei luate în considerare.

(d)   Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

| (235) | Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost negativ în 2006, de 18,5 milioane EUR. El s-a îmbunătățit în mod semnificativ în 2007, cu un rezultat pozitiv de 19,5 milioane EUR, dar a scăzut brusc în 2008 (– 42 milioane EUR) înainte de a atinge rezultatul negativ de – 11 milioane EUR în cursul PA. În ansamblu, fluxul de numerar s-a ameliorat în perioada luată în considerare, deși a rămas negativ. |
| --- | --- |

(235)

Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost negativ în 2006, de 18,5 milioane EUR. El s-a îmbunătățit în mod semnificativ în 2007, cu un rezultat pozitiv de 19,5 milioane EUR, dar a scăzut brusc în 2008 (– 42 milioane EUR) înainte de a atinge rezultatul negativ de – 11 milioane EUR în cursul PA. În ansamblu, fluxul de numerar s-a ameliorat în perioada luată în considerare, deși a rămas negativ.

| (236) | Nu există nici un indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru mobilizarea de capitaluri, în special pentru că un anumit număr de producători fac parte din grupuri mai mari.

  Tabelul 14










  Eșantionul | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flux de numerar (EUR) | –18 453 130 | 19 478 426 | –42 321 103 | –11 038 129 |
| Indice (2006=100) | – 100 | 206 | – 229 | –60 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare |

(236)

Nu există nici un indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru mobilizarea de capitaluri, în special pentru că un anumit număr de producători fac parte din grupuri mai mari.

Tabelul 14

Eșantionul

2006

2007

2008

PA

Flux de numerar (EUR)

–18 453 130

19 478 426

–42 321 103

–11 038 129

Indice (2006=100)

– 100

206

– 229

–60

Sursa: răspunsurile la chestionare

(e)   Investițiile

| (237) | Investițiile anuale ale societăților incluse în eșantion în producerea produsului similar au scăzut cu 34 % între 2006 și 2007, cu încă 59 de puncte procentuale între 2007 și 2008 și apoi au crescut ușor în perioada de anchetă în comparație cu 2008. În ansamblu, investițiile au scăzut cu 96 % în perioada luată în considerare. Această scădere importantă a investițiilor se explică în parte prin faptul că în 2006 și în 2007 au fost achiziționate noi linii de producție cu scopul de a crește capacitatea.

  Tabelul 15










  Eșantionul | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investiții nete (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |
| Indice (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare |

(237)

Investițiile anuale ale societăților incluse în eșantion în producerea produsului similar au scăzut cu 34 % între 2006 și 2007, cu încă 59 de puncte procentuale între 2007 și 2008 și apoi au crescut ușor în perioada de anchetă în comparație cu 2008. În ansamblu, investițiile au scăzut cu 96 % în perioada luată în considerare. Această scădere importantă a investițiilor se explică în parte prin faptul că în 2006 și în 2007 au fost achiziționate noi linii de producție cu scopul de a crește capacitatea.

Tabelul 15

Eșantionul

2006

2007

2008

PA

Investiții nete (EUR)

98 398 284

64 607 801

6 537 577

4 298 208

Indice (2006=100)

100

66

7

4

Sursa: răspunsurile la chestionare

4.5.   Concluzie privind prejudiciul

| (238) | Analiza datelor macroeconomice indică faptul că producătorii din Uniune și-au diminuat producția și vânzările în cursul perioadei luate în considerare. Deși aceasta nu a fost spectaculară în sine, diminuarea constatată trebuie văzută în contextul unei creșteri a cererii între 2006 și PA, care a antrenat o scădere de 10 puncte procentuale a cotei de piață a producătorilor din Uniune, care a trecut la 75 %. |
| --- | --- |

(238)

Analiza datelor macroeconomice indică faptul că producătorii din Uniune și-au diminuat producția și vânzările în cursul perioadei luate în considerare. Deși aceasta nu a fost spectaculară în sine, diminuarea constatată trebuie văzută în contextul unei creșteri a cererii între 2006 și PA, care a antrenat o scădere de 10 puncte procentuale a cotei de piață a producătorilor din Uniune, care a trecut la 75 %.

| (239) | În același timp, indicatorii microeconomici relevanți arată o deteriorare clară a situației economice a producătorilor eșantionați din Uniune. Rentabilitatea și randamentul investițiilor au rămas negative și au continuat să scadă global între 2006 și PA. Fluxul de numerar a rămas, de asemenea, negativ în PA, în ciuda unei evoluții globale pozitive. |
| --- | --- |

(239)

În același timp, indicatorii microeconomici relevanți arată o deteriorare clară a situației economice a producătorilor eșantionați din Uniune. Rentabilitatea și randamentul investițiilor au rămas negative și au continuat să scadă global între 2006 și PA. Fluxul de numerar a rămas, de asemenea, negativ în PA, în ciuda unei evoluții globale pozitive.

| (240) | În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(240)

În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

5.1.   Introducere

| (241) | În conformitate cu articolul 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile subvenționate au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. Factorii cunoscuți, alții decât importurile subvenționate, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, au fost, de asemenea, examinați, astfel încât prejudiciul cauzat eventual de acești alți factori să nu fie atribuit importurilor subvenționate. |
| --- | --- |

(241)

În conformitate cu articolul 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile subvenționate au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. Factorii cunoscuți, alții decât importurile subvenționate, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, au fost, de asemenea, examinați, astfel încât prejudiciul cauzat eventual de acești alți factori să nu fie atribuit importurilor subvenționate.

5.2.   Efectul importurilor subvenționate

| (242) | Între 2006 și PA, volumul importurilor subvenționate ale produsului în cauză a crescut de peste cinci ori, trecând la 304 200 de tone, iar cota lor de piață a crescut cu peste 8 puncte procentuale (de la 2,1 % la 10,2 %). În același timp, industria din Uniune a pierdut 10 puncte procentuale din cota sa de piață (de la 84,9 % la 72,1 %). Prețul mediu al acestor importuri a scăzut între 2006 și PA, rămânând mai scăzut decât prețul mediu al producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(242)

Între 2006 și PA, volumul importurilor subvenționate ale produsului în cauză a crescut de peste cinci ori, trecând la 304 200 de tone, iar cota lor de piață a crescut cu peste 8 puncte procentuale (de la 2,1 % la 10,2 %). În același timp, industria din Uniune a pierdut 10 puncte procentuale din cota sa de piață (de la 84,9 % la 72,1 %). Prețul mediu al acestor importuri a scăzut între 2006 și PA, rămânând mai scăzut decât prețul mediu al producătorilor din Uniune.

| (243) | Așa cum a fost indicat în considerentul 217 de mai sus, subcotarea prețurilor de către importurile subvenționate a fost în medie de 3,2 %. Chiar dacă subcotarea prețurilor a fost mai mică decât 4 %, ea nu poate fi considerată ca nesemnificativă, dat fiind că PET este un produs de bază, iar concurența intervine în special la nivelul prețului. |
| --- | --- |

(243)

Așa cum a fost indicat în considerentul 217 de mai sus, subcotarea prețurilor de către importurile subvenționate a fost în medie de 3,2 %. Chiar dacă subcotarea prețurilor a fost mai mică decât 4 %, ea nu poate fi considerată ca nesemnificativă, dat fiind că PET este un produs de bază, iar concurența intervine în special la nivelul prețului.

| (244) | Exportatorul iranian a susținut că importurile de PET provenind din Iran nu au putut provoca un prejudiciu important industriei din Uniune dat fiind că aceste niveluri de importuri nu depășeau decât foarte puțin pragul de minimis pentru importuri. Totuși, în cursul PA, importurile din Iran, corespunzătoare unei cote de piață de 1,9 % au depășit pragul de minimis specificat în regulamentul de bază. În plus, prețurile la import din Iran au fost inferioare prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune. Pe baza celor precedente, argumentul invocat de către exportatorul iranian este respins. |
| --- | --- |

(244)

Exportatorul iranian a susținut că importurile de PET provenind din Iran nu au putut provoca un prejudiciu important industriei din Uniune dat fiind că aceste niveluri de importuri nu depășeau decât foarte puțin pragul de minimis pentru importuri. Totuși, în cursul PA, importurile din Iran, corespunzătoare unei cote de piață de 1,9 % au depășit pragul de minimis specificat în regulamentul de bază. În plus, prețurile la import din Iran au fost inferioare prețurilor de vânzare ale industriei din Uniune. Pe baza celor precedente, argumentul invocat de către exportatorul iranian este respins.

| (245) | Având în vedere subcotarea prețurilor industriei din Uniune de importurile din țările în cauză, se consideră că aceste importuri subvenționate au exercitat o presiune asupra prețurilor, în sensul scăderii acestora, și au împiedicat industria din Uniune să-și mențină propriile prețuri de vânzare la nivelul necesar pentru acoperirea costurilor și realizarea unui profit. Din acest motiv, se consideră că există o legătură de cauzalitate între importurile respective și prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(245)

Având în vedere subcotarea prețurilor industriei din Uniune de importurile din țările în cauză, se consideră că aceste importuri subvenționate au exercitat o presiune asupra prețurilor, în sensul scăderii acestora, și au împiedicat industria din Uniune să-și mențină propriile prețuri de vânzare la nivelul necesar pentru acoperirea costurilor și realizarea unui profit. Din acest motiv, se consideră că există o legătură de cauzalitate între importurile respective și prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.3.   Efectul altor factori

5.3.1.   Activitatea de export a industriei din Uniune

| (246) | O parte interesată a susținut că prejudiciul eventual se datora volumului scăzut de activitate la export a producătorilor din Uniune. Conform tabelului de mai jos, volumul exporturilor industriei din Uniune a crescut cu 11 % în decursul perioadei analizate. Nivelul prețurilor la export pentru aceeași perioadă a scăzut cu 10 %, astfel încât valoarea vânzărilor la export a rămas stabilă în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, nimic nu indică faptul că rezultatele la export au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.

  Tabelul 16










  Industria Uniunii | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzări la export (tone) | 25 677 | 24 103 | 23 414 | 28 504 |
| Indice (2006=100) | 100 | 94 | 91 | 111 |
| Vânzări la export (EUR) | 28 473 679 | 27 176 204 | 25 109 209 | 28 564 676 |
| Indice (2006=100) | 100 | 95 | 88 | 100 |
| Prețul exporturilor (EUR/tonă) | 1 109 | 1 128 | 1 072 | 1 002 |
| Sursa: răspunsurile la chestionare |

(246)

O parte interesată a susținut că prejudiciul eventual se datora volumului scăzut de activitate la export a producătorilor din Uniune. Conform tabelului de mai jos, volumul exporturilor industriei din Uniune a crescut cu 11 % în decursul perioadei analizate. Nivelul prețurilor la export pentru aceeași perioadă a scăzut cu 10 %, astfel încât valoarea vânzărilor la export a rămas stabilă în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, nimic nu indică faptul că rezultatele la export au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.

Tabelul 16

Industria Uniunii

2006

2007

2008

PA

Vânzări la export (tone)

25 677

24 103

23 414

28 504

Indice (2006=100)

100

94

91

111

Vânzări la export (EUR)

28 473 679

27 176 204

25 109 209

28 564 676

Indice (2006=100)

100

95

88

100

Prețul exporturilor (EUR/tonă)

1 109

1 128

1 072

1 002

Sursa: răspunsurile la chestionare

| (247) | O altă parte interesată a susținut că prețurile industriei din Uniune pe piața Uniunii erau ridicate în mod artificial. Această parte invocă în sprijinul afirmațiilor sale faptul că prețurile pe piața din UE au rămas stabile în timp ce prețurile vânzărilor la export au scăzut. Totuși, ancheta a arătat că prețurile de vânzare anuale medii ale industriei din Uniune pe piața din UE au scăzut cu 12 % în perioada luată în considerare, paralel cu scăderea prețurilor la export în aceeași perioadă. Argumentul este, deci, respins. |
| --- | --- |

(247)

O altă parte interesată a susținut că prețurile industriei din Uniune pe piața Uniunii erau ridicate în mod artificial. Această parte invocă în sprijinul afirmațiilor sale faptul că prețurile pe piața din UE au rămas stabile în timp ce prețurile vânzărilor la export au scăzut. Totuși, ancheta a arătat că prețurile de vânzare anuale medii ale industriei din Uniune pe piața din UE au scăzut cu 12 % în perioada luată în considerare, paralel cu scăderea prețurilor la export în aceeași perioadă. Argumentul este, deci, respins.

5.3.2.   Importurile din țări terțe

(a)   Republica Coreea

| (248) | Republica Coreea este supusă unor taxe antidumping din 2000. Cu toate acestea, două societăți coreene sunt supuse unei taxe egale cu zero, iar ancheta a stabilit că importurile din Republica Coreea rămân la un nivel ridicat și cresc în mod semnificativ în cursul perioadei analizate. Importurile coreene au crescut cu aproape 150 % între 2006 și PA, iar cota lor de piață corespunzătoare a progresat de la 3,5 % în 2006 la 7,7 % în PA.

  Tabelul 17 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Coreea de Sud (tone) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |
| Indice (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |
| Cota de piață a importurilor din Coreea de Sud | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |
| Sursa: Eurostat |

(248)

Republica Coreea este supusă unor taxe antidumping din 2000. Cu toate acestea, două societăți coreene sunt supuse unei taxe egale cu zero, iar ancheta a stabilit că importurile din Republica Coreea rămân la un nivel ridicat și cresc în mod semnificativ în cursul perioadei analizate. Importurile coreene au crescut cu aproape 150 % între 2006 și PA, iar cota lor de piață corespunzătoare a progresat de la 3,5 % în 2006 la 7,7 % în PA.

Tabelul 17

2006

2007

2008

PA

Volumul importurilor din Coreea de Sud (tone)

94 023

130 994

177 341

231 107

Indice (2006=100)

100

139

189

246

Cota de piață a importurilor din Coreea de Sud

3,5 %

4,5 %

6,2 %

7,7 %

Prețul importurilor (EUR/tonă)

1 084

1 071

1 063

914

Sursa: Eurostat

| (249) | Prețul mediu al importurilor din Coreea rămâne, în general, ușor inferior prețurilor medii ale producătorilor din Uniune. Totuși, prețurile coreene au fost mai ridicate decât prețurile medii ale țărilor în cauză. În consecință, deși nu se poate exclude faptul că importurile provenind din Republica Coreea au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, incidența lor nu a fost decât limitată și acestea nu au putut rupe legătura de cauzalitate stabilită în ceea ce privește importurile subvenționate provenind din țările în cauză. |
| --- | --- |

(249)

Prețul mediu al importurilor din Coreea rămâne, în general, ușor inferior prețurilor medii ale producătorilor din Uniune. Totuși, prețurile coreene au fost mai ridicate decât prețurile medii ale țărilor în cauză. În consecință, deși nu se poate exclude faptul că importurile provenind din Republica Coreea au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, incidența lor nu a fost decât limitată și acestea nu au putut rupe legătura de cauzalitate stabilită în ceea ce privește importurile subvenționate provenind din țările în cauză.

| (250) | Exportatorul iranian a susținut că orice sporire a importurilor din Iran se datora diminuării importurilor din Coreea de Sud și, prin urmare, nu provoca prejudicii producătorilor europeni. Cu toate acestea, datele Eurostat arată că, în perioada luată în considerare, volumele importurilor din ambele țări au sporit în mod constant și paralel. Deci, nu se poate concluziona că importurile din Iran s-au substituit doar importurilor din Coreea de Sud. |
| --- | --- |

(250)

Exportatorul iranian a susținut că orice sporire a importurilor din Iran se datora diminuării importurilor din Coreea de Sud și, prin urmare, nu provoca prejudicii producătorilor europeni. Cu toate acestea, datele Eurostat arată că, în perioada luată în considerare, volumele importurilor din ambele țări au sporit în mod constant și paralel. Deci, nu se poate concluziona că importurile din Iran s-au substituit doar importurilor din Coreea de Sud.

(b)   Alte țări

| (251) | Importurile din alte țări au fost, în medie, la prețuri mult mai mari decât prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune. În plus, aceste importuri au pierdut cote de piață în cursul perioadei analizate. În consecință, aceste importuri nu sunt considerate ca fiind o sursă posibilă de prejudiciu pentru industria din Uniune.

  Tabelul 18 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din alte țări (tone) | 259 438 | 296 418 | 185 286 | 210 772 |
| Indice (2006=100) | 100 | 114 | 71 | 81 |
| Cota de piață a importurilor din alte țări | 9,6 % | 10,1 % | 6,5 % | 7,0 % |
| Prețul importurilor (EUR/tonă) | 1 176 | 1 144 | 1 194 | 1 043 |
| Sursa: Eurostat |

(251)

Importurile din alte țări au fost, în medie, la prețuri mult mai mari decât prețurile de vânzare medii ale producătorilor din Uniune. În plus, aceste importuri au pierdut cote de piață în cursul perioadei analizate. În consecință, aceste importuri nu sunt considerate ca fiind o sursă posibilă de prejudiciu pentru industria din Uniune.

Tabelul 18

2006

2007

2008

PA

Volumul importurilor din alte țări (tone)

259 438

296 418

185 286

210 772

Indice (2006=100)

100

114

71

81

Cota de piață a importurilor din alte țări

9,6 %

10,1 %

6,5 %

7,0 %

Prețul importurilor (EUR/tonă)

1 176

1 144

1 194

1 043

Sursa: Eurostat

5.3.3.   Concurența producătorilor din Uniune care nu au cooperat cu ancheta

| (252) | Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-ar datora concurenței producătorilor din Uniune care nu au cooperat cu ancheta. Cinci producători din Uniune nu au cooperat cu această anchetă. Unul dintre ei își oprise deja producția în cursul PA, iar alți doi au făcut același lucru puțin mai târziu. Volumele vânzărilor producătorilor care nu au cooperat au fost estimate pe baza informațiilor care figurează în plângere. Din informațiilor disponibile reiese că acești producători s-au confruntat cu o scădere a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate, de la 20,5 % în 2006 la 16 % în PA. Ancheta nu a reușit să stabilească dacă legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul constatat pentru industria din Uniune a fost ruptă din cauza comportamentului acestor producători.

  Tabelul 19










  Producători UE care nu au cooperat | 2006 | 2007 | 2008 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările la nivelul UE (tone) | 554 329 | 493 363 | 356 581 | 478 282 |
| Indice (2006=100) | 100 | 89 | 64 | 86 |
| Cotă de piață | 20,5 % | 16,8 % | 12,4 % | 16,0 % |
| Sursa: plângerea |

(252)

Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-ar datora concurenței producătorilor din Uniune care nu au cooperat cu ancheta. Cinci producători din Uniune nu au cooperat cu această anchetă. Unul dintre ei își oprise deja producția în cursul PA, iar alți doi au făcut același lucru puțin mai târziu. Volumele vânzărilor producătorilor care nu au cooperat au fost estimate pe baza informațiilor care figurează în plângere. Din informațiilor disponibile reiese că acești producători s-au confruntat cu o scădere a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate, de la 20,5 % în 2006 la 16 % în PA. Ancheta nu a reușit să stabilească dacă legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul constatat pentru industria din Uniune a fost ruptă din cauza comportamentului acestor producători.

Tabelul 19

Producători UE care nu au cooperat

2006

2007

2008

PA

Vânzările la nivelul UE (tone)

554 329

493 363

356 581

478 282

Indice (2006=100)

100

89

64

86

Cotă de piață

20,5 %

16,8 %

12,4 %

16,0 %

Sursa: plângerea

5.3.4.   Recesiunea economică

| (253) | Criza financiară și economică din 2008 a dus la o creștere a pieței mai lentă decât previziunile și neobișnuită în comparație cu începutul anilor 2000 când se constatau rate ale creșterii anuale de aproximativ 10 %. În 2008 s-a constatat pentru prima oară o reducere a cererii de PET. Aceasta a avut, în mod clar, un efect asupra performanței generale a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(253)

Criza financiară și economică din 2008 a dus la o creștere a pieței mai lentă decât previziunile și neobișnuită în comparație cu începutul anilor 2000 când se constatau rate ale creșterii anuale de aproximativ 10 %. În 2008 s-a constatat pentru prima oară o reducere a cererii de PET. Aceasta a avut, în mod clar, un efect asupra performanței generale a industriei din Uniune.

| (254) | Cu toate acestea, efectul negativ al recesiunii economice și al reducerii cererii a fost exacerbat de către creșterea importurilor subvenționate din țările în cauză, care a dus la subcotarea prețurilor industriei din Uniune. Deci, chiar dacă se poate considera că recesiunea economică a contribuit la prejudiciu începând cu ultimul trimestru al anului 2008, aceasta nu diminuează deloc efectele prejudiciabile ale importurilor subvenționate la prețuri mici de pe piața UE de-a lungul perioadei luate în considerare. Chiar într-o situație de reducere a vânzărilor, industria din Uniune ar trebui să fie capabilă să mențină un nivel de prețuri acceptabil și să limiteze, în consecință, efectele negative ale unei încetiniri a creșterii consumului, dar numai în absența de pe piață a unei concurențe neloiale din partea importurilor cu preț scăzut. |
| --- | --- |

(254)

Cu toate acestea, efectul negativ al recesiunii economice și al reducerii cererii a fost exacerbat de către creșterea importurilor subvenționate din țările în cauză, care a dus la subcotarea prețurilor industriei din Uniune. Deci, chiar dacă se poate considera că recesiunea economică a contribuit la prejudiciu începând cu ultimul trimestru al anului 2008, aceasta nu diminuează deloc efectele prejudiciabile ale importurilor subvenționate la prețuri mici de pe piața UE de-a lungul perioadei luate în considerare. Chiar într-o situație de reducere a vânzărilor, industria din Uniune ar trebui să fie capabilă să mențină un nivel de prețuri acceptabil și să limiteze, în consecință, efectele negative ale unei încetiniri a creșterii consumului, dar numai în absența de pe piață a unei concurențe neloiale din partea importurilor cu preț scăzut.

| (255) | Recesiunea economică nu are, de altfel, nici un efect asupra prejudiciului suferit și observat deja înaintea ultimului trimestru din 2008. |
| --- | --- |

(255)

Recesiunea economică nu are, de altfel, nici un efect asupra prejudiciului suferit și observat deja înaintea ultimului trimestru din 2008.

| (256) | În consecință, recesiunea economică trebuie să fie considerată ca un element care a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune numai începând cu ultimul trimestru al anului 2008 și, datorită caracterului său global, ea nu poate fi considerată ca o cauză posibilă de ruptură a legăturii de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile subvenționate provenind din țările în cauză. |
| --- | --- |

(256)

În consecință, recesiunea economică trebuie să fie considerată ca un element care a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune numai începând cu ultimul trimestru al anului 2008 și, datorită caracterului său global, ea nu poate fi considerată ca o cauză posibilă de ruptură a legăturii de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile subvenționate provenind din țările în cauză.

5.3.5.   Situația geografică

| (257) | Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune ar fi cauzat în primul rând de situația geografică defavorabilă a cel puțin unora din producătorii din Uniune (și anume, departe de porturi, ceea ce implică costuri de transport suplimentare inutile pentru materiile prime cât și pentru produsul final). |
| --- | --- |

(257)

Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune ar fi cauzat în primul rând de situația geografică defavorabilă a cel puțin unora din producătorii din Uniune (și anume, departe de porturi, ceea ce implică costuri de transport suplimentare inutile pentru materiile prime cât și pentru produsul final).

| (258) | În ceea ce privește argumentul de mai sus, este clar că faptul de a fi situat într-un loc greu accesibil cu mijloace relativ ieftine prezintă anumite dezavantaje privind costul livrărilor, atât al materiilor prime de la furnizori, cât și al produsului final către clienți. Totuși, ancheta și datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion (doi dintre ei situați în apropierea unui port și doi în interiorul teritoriului) nu a dovedit o corelație semnificativă între situația geografică și performanța economică a producătorilor din Uniune. De fapt, prejudiciul constatat se aplică și acelor producători care sunt situați în apropierea unui port. |
| --- | --- |

(258)

În ceea ce privește argumentul de mai sus, este clar că faptul de a fi situat într-un loc greu accesibil cu mijloace relativ ieftine prezintă anumite dezavantaje privind costul livrărilor, atât al materiilor prime de la furnizori, cât și al produsului final către clienți. Totuși, ancheta și datele verificate de la producătorii din Uniune incluși în eșantion (doi dintre ei situați în apropierea unui port și doi în interiorul teritoriului) nu a dovedit o corelație semnificativă între situația geografică și performanța economică a producătorilor din Uniune. De fapt, prejudiciul constatat se aplică și acelor producători care sunt situați în apropierea unui port.

| (259) | În consecință, se concluzionează că situația geografică nu a contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(259)

În consecință, se concluzionează că situația geografică nu a contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.3.6.   Integrarea verticală

| (260) | Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-ar datora faptului că mulți producători din Uniune nu sunt integrați în mod vertical (în ceea ce privește producția de PTA) și ar avea, astfel, un dezavantaj serios în materie de costuri față de exportatorii integrați. Datele verificate de la producătorii din Uniune nu au demonstrat o corelație semnificativă între integrarea verticală a producției de PTA și performanța economică a producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(260)

Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune s-ar datora faptului că mulți producători din Uniune nu sunt integrați în mod vertical (în ceea ce privește producția de PTA) și ar avea, astfel, un dezavantaj serios în materie de costuri față de exportatorii integrați. Datele verificate de la producătorii din Uniune nu au demonstrat o corelație semnificativă între integrarea verticală a producției de PTA și performanța economică a producătorilor din Uniune.

| (261) | În consecință, se concluzionează că integrarea verticală a producției de PTA nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(261)

În consecință, se concluzionează că integrarea verticală a producției de PTA nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

5.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (262) | Coincidența între, pe de o parte, creșterea importurilor subvenționate din țările în cauză, creșterea cotei de piață și subcotarea constatată a prețurilor și, pe de altă parte, deteriorarea situației producătorilor din Uniune permite să se concluzioneze că importurile subvenționate sunt cauza prejudiciului material suferit de industria din Uniune, în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(262)

Coincidența între, pe de o parte, creșterea importurilor subvenționate din țările în cauză, creșterea cotei de piață și subcotarea constatată a prețurilor și, pe de altă parte, deteriorarea situației producătorilor din Uniune permite să se concluzioneze că importurile subvenționate sunt cauza prejudiciului material suferit de industria din Uniune, în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (263) | Alți factori au fost analizați, dar nu au putut fi considerați ca o cauză posibilă de ruptură a legăturii de cauzalitate dintre efectele importurilor subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Importurile din Republica Coreea pot să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune dar, ținând seama de diferența redusă dintre prețurile acestor importuri și prețurile de pe piața din Uniune, se consideră că acestea nu rup legătura de cauzalitate stabilită cu importurile subvenționate din țările în cauză. Ținând seama de creșterea cotei lor de piață și de nivelul lor ridicat de preț, nu există nicio dovadă că importurile provenind din alte țări terțe au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Mai mult, niciun alt factor cunoscut, și anume performanța la export a industriei din Uniune, concurența din partea altor producători din Uniune, recesiunea economică, situația geografică și absența de integrare verticală, nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în proporții susceptibile de a rupe legătura de cauzalitate. |
| --- | --- |

(263)

Alți factori au fost analizați, dar nu au putut fi considerați ca o cauză posibilă de ruptură a legăturii de cauzalitate dintre efectele importurilor subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Importurile din Republica Coreea pot să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune dar, ținând seama de diferența redusă dintre prețurile acestor importuri și prețurile de pe piața din Uniune, se consideră că acestea nu rup legătura de cauzalitate stabilită cu importurile subvenționate din țările în cauză. Ținând seama de creșterea cotei lor de piață și de nivelul lor ridicat de preț, nu există nicio dovadă că importurile provenind din alte țări terțe au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Mai mult, niciun alt factor cunoscut, și anume performanța la export a industriei din Uniune, concurența din partea altor producători din Uniune, recesiunea economică, situația geografică și absența de integrare verticală, nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în proporții susceptibile de a rupe legătura de cauzalitate.

| (264) | Pe baza analizei de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, de efectul prejudiciabil al importurilor subvenționate, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(264)

Pe baza analizei de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, de efectul prejudiciabil al importurilor subvenționate, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din țările în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.

6.   INTERESUL UNIUNII

| (265) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind subvenționarea, prejudiciul și cauzalitatea existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. În acest scop și în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(265)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind subvenționarea, prejudiciul și cauzalitatea existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în acest caz special. În acest scop și în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri.

| (266) | Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți, furnizorilor de materii prime, utilizatorilor și asociațiilor acestora. În total, au fost trimise peste 50 de chestionare, dar numai 13 răspunsuriau fost primite în termenul stabilit. De altfel, 22 de utilizatori s-au manifestat la un stadiu ulterior al procedurii, semnalând, prin scrisori, opoziția lor la orice măsură eventuală în acest caz. |
| --- | --- |

(266)

Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți, furnizorilor de materii prime, utilizatorilor și asociațiilor acestora. În total, au fost trimise peste 50 de chestionare, dar numai 13 răspunsuriau fost primite în termenul stabilit. De altfel, 22 de utilizatori s-au manifestat la un stadiu ulterior al procedurii, semnalând, prin scrisori, opoziția lor la orice măsură eventuală în acest caz.

6.1.   Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune

| (267) | Impunerea de măsuri privind importurile din țările în cauză ar preveni noi distorsiuni ale pieții, reducerea presiunii asupra prețurilor și restaurarea unei concurențe loiale. Aceasta ar permite, în schimb, industriei din Uniune să își amelioreze situația mulțumită unor creșteri de prețuri, de vânzări și de cote de piață. |
| --- | --- |

(267)

Impunerea de măsuri privind importurile din țările în cauză ar preveni noi distorsiuni ale pieții, reducerea presiunii asupra prețurilor și restaurarea unei concurențe loiale. Aceasta ar permite, în schimb, industriei din Uniune să își amelioreze situația mulțumită unor creșteri de prețuri, de vânzări și de cote de piață.

| (268) | În absența măsurilor, importurile din țările în cauză ar continua, probabil, să crească, la prețuri scăzute, inferioare prețurilor industriei din Uniune. În acest caz, industria din Uniune s-ar găsi în imposibilitatea de a-și ameliora situația. Ținând seama de situația financiară proastă a industriei din Uniune, ar trebui să ne așteptăm la noi închideri având ca rezultat pierderi de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(268)

În absența măsurilor, importurile din țările în cauză ar continua, probabil, să crească, la prețuri scăzute, inferioare prețurilor industriei din Uniune. În acest caz, industria din Uniune s-ar găsi în imposibilitatea de a-și ameliora situația. Ținând seama de situația financiară proastă a industriei din Uniune, ar trebui să ne așteptăm la noi închideri având ca rezultat pierderi de locuri de muncă.

| (269) | Nu există indicii că interesele celorlalți producători din Uniune care nu au contribuit în mod activ la anchetă ar fi diferite de cele indicate pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(269)

Nu există indicii că interesele celorlalți producători din Uniune care nu au contribuit în mod activ la anchetă ar fi diferite de cele indicate pentru industria din Uniune.

| (270) | Societatea iraniană a argumentat că impunerea de măsuri nu ar ajuta industria din Uniune deoarece ea nu ar face decât să ducă la noi investiții în alte țări exportatoare. Acest argument nu poate fi acceptat pentru că asta ar însemna, mergând până la capătul raționamentului său logic, că măsurile compensatorii nu ar putea să fie impuse niciodată unor produse pentru care investițiile pot fi transferate în alte țări. Aceasta ar însemna, de asemenea, renunțarea la apărarea împotriva practicilor comerciale neloiale de frica unei eventuale noi concurențe din partea altor țări terțe. |
| --- | --- |

(270)

Societatea iraniană a argumentat că impunerea de măsuri nu ar ajuta industria din Uniune deoarece ea nu ar face decât să ducă la noi investiții în alte țări exportatoare. Acest argument nu poate fi acceptat pentru că asta ar însemna, mergând până la capătul raționamentului său logic, că măsurile compensatorii nu ar putea să fie impuse niciodată unor produse pentru care investițiile pot fi transferate în alte țări. Aceasta ar însemna, de asemenea, renunțarea la apărarea împotriva practicilor comerciale neloiale de frica unei eventuale noi concurențe din partea altor țări terțe.

| (271) | Aceeași parte interesată a susținut că nicio măsură nu ar putea remedia dezavantajul competitiv structural al industriei producătoare de PET din UE în comparație cu industria producătoare de PET din Asia și din Orientul Mijlociu. Acest argument nu a fost, însă, suficient justificat. S-a constatat că anumiți producători din Uniune incluși în eșantion, integrați în mod vertical, se află, de asemenea, într-o situație financiară dificilă. În plus, s-a remarcat că producătorii-exportatori primeau subvenții pasibile de măsuri compensatorii chiar în caz de avantaje competitive potențiale (de exemplu, accesul în condiții mai ieftine la piața de materii prime). |
| --- | --- |

(271)

Aceeași parte interesată a susținut că nicio măsură nu ar putea remedia dezavantajul competitiv structural al industriei producătoare de PET din UE în comparație cu industria producătoare de PET din Asia și din Orientul Mijlociu. Acest argument nu a fost, însă, suficient justificat. S-a constatat că anumiți producători din Uniune incluși în eșantion, integrați în mod vertical, se află, de asemenea, într-o situație financiară dificilă. În plus, s-a remarcat că producătorii-exportatori primeau subvenții pasibile de măsuri compensatorii chiar în caz de avantaje competitive potențiale (de exemplu, accesul în condiții mai ieftine la piața de materii prime).

| (272) | Deci, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri compensatorii ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(272)

Deci, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri compensatorii ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.

6.2.   Interesul importatorilor independenți din Uniune

| (273) | Așa cum s-a indicat mai sus, pentru importatorii independenți s-a recurs la eșantionare și, din cele două societăți incluse în eșantion, un singur agent importator (Global Services International, denumit în continuare „G.S.I.”) cooperat pe deplin la această anchetă, răspunzând la chestionar. Importurile declarate de agentul care a cooperat reprezintă o parte semnificativă din importurile totale provenind din țările în cauză în PA. Comisioanele pentru importurile de PET reprezintă partea majoritară a activității G.S.I. Dat fiind că agentul lucrează pe bază de comision, impunerea unor taxe nu ar trebui să aibă un impact semnificativ asupra rezultatelor sale, deoarece orice creștere efectivă a prețului de import ar fi probabil suportată de clienții săi. |
| --- | --- |

(273)

Așa cum s-a indicat mai sus, pentru importatorii independenți s-a recurs la eșantionare și, din cele două societăți incluse în eșantion, un singur agent importator (Global Services International, denumit în continuare „G.S.I.”) cooperat pe deplin la această anchetă, răspunzând la chestionar. Importurile declarate de agentul care a cooperat reprezintă o parte semnificativă din importurile totale provenind din țările în cauză în PA. Comisioanele pentru importurile de PET reprezintă partea majoritară a activității G.S.I. Dat fiind că agentul lucrează pe bază de comision, impunerea unor taxe nu ar trebui să aibă un impact semnificativ asupra rezultatelor sale, deoarece orice creștere efectivă a prețului de import ar fi probabil suportată de clienții săi.

| (274) | Niciun alt importator nu a transmis informații relevante. Dat fiind că importurile provenind din alte țări în care sunt în vigoare la ora actuală măsuri antidumping și/sau compensatorii nu au fost oprite și că este posibil să se efectueze importuri din țări nevizate de nicio măsură de apărare comercială (de exemplu, Oman, SUA, Brazilia), se consideră că importatorii au dreptul să importe din aceste țări. |
| --- | --- |

(274)

Niciun alt importator nu a transmis informații relevante. Dat fiind că importurile provenind din alte țări în care sunt în vigoare la ora actuală măsuri antidumping și/sau compensatorii nu au fost oprite și că este posibil să se efectueze importuri din țări nevizate de nicio măsură de apărare comercială (de exemplu, Oman, SUA, Brazilia), se consideră că importatorii au dreptul să importe din aceste țări.

| (275) | Deci, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative semnificative asupra interesului importatorilor din UE. |
| --- | --- |

(275)

Deci, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative semnificative asupra interesului importatorilor din UE.

6.3.   Interesul furnizorilor de materii prime din Uniune

| (276) | Trei furnizori de materii prime (doi de PTA și unul de MEG) au cooperat cu ancheta, răspunzând la chestionar în termenul stabilit. Numărul persoanelor ocupate în instalațiile lor europene și implicate în producția de PTA/MEG este în jur de 700. |
| --- | --- |

(276)

Trei furnizori de materii prime (doi de PTA și unul de MEG) au cooperat cu ancheta, răspunzând la chestionar în termenul stabilit. Numărul persoanelor ocupate în instalațiile lor europene și implicate în producția de PTA/MEG este în jur de 700.

| (277) | Producătorii de PTA cooperanți reprezintă aproximativ 50 % din achizițiile de PTA ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Producătorii de PTA sunt deosebit de dependenți de situația producătorilor de PET, care sunt principalii lor clienți. Prețurile scăzute ale PET se traduc în prețuri scăzute de PTA și marje mai mici pentru producătorii de PTA. Trebuie remarcat faptul că se află în curs o anchetă antidumping și antisubvenții privind importurile de PTA originare din Thailanda, ceea ce înseamnă că producătorii de PTA din Uniune se confruntă, probabil, cu o concurență neloială din partea importurilor din Thailanda. În consecință, se consideră că instituirea de măsuri privind importurile subvenționate de PET ar fi avantajoasă pentru producătorii de PTA. |
| --- | --- |

(277)

Producătorii de PTA cooperanți reprezintă aproximativ 50 % din achizițiile de PTA ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Producătorii de PTA sunt deosebit de dependenți de situația producătorilor de PET, care sunt principalii lor clienți. Prețurile scăzute ale PET se traduc în prețuri scăzute de PTA și marje mai mici pentru producătorii de PTA. Trebuie remarcat faptul că se află în curs o anchetă antidumping și antisubvenții privind importurile de PTA originare din Thailanda, ceea ce înseamnă că producătorii de PTA din Uniune se confruntă, probabil, cu o concurență neloială din partea importurilor din Thailanda. În consecință, se consideră că instituirea de măsuri privind importurile subvenționate de PET ar fi avantajoasă pentru producătorii de PTA.

| (278) | Pentru furnizorul de MEG cooperant, MEG reprezintă mai puțin de 10 % din totalul cifrei sale de afaceri. Trebuie remarcat faptul că PET nu este singura utilizare posibilă, nici măcar utilizarea principală a MEG și că producătorii de MEG sunt mai puțin dependenți de situația industriei de PET. Cu toate acestea, dificultățile industriei de PET pot avea un impact limitat asupra furnizorilor de MEG, cel puțin pe termen scurt sau mediu. |
| --- | --- |

(278)

Pentru furnizorul de MEG cooperant, MEG reprezintă mai puțin de 10 % din totalul cifrei sale de afaceri. Trebuie remarcat faptul că PET nu este singura utilizare posibilă, nici măcar utilizarea principală a MEG și că producătorii de MEG sunt mai puțin dependenți de situația industriei de PET. Cu toate acestea, dificultățile industriei de PET pot avea un impact limitat asupra furnizorilor de MEG, cel puțin pe termen scurt sau mediu.

| (279) | Date fiind cele de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri privind importurile subvenționate din țările în cauză ar fi în interesul furnizorilor de materie primă. |
| --- | --- |

(279)

Date fiind cele de mai sus, se concluzionează în mod provizoriu că impunerea de măsuri privind importurile subvenționate din țările în cauză ar fi în interesul furnizorilor de materie primă.

6.4.   Interesul utilizatorilor

| (280) | PET care face obiectul prezentei proceduri [și anume, cu un coeficient de viscozitate egal cu 78 ml/g sau mai mare, denumit „bottle grade” (tip utilizat pentru fabricarea sticlelor)] este utilizat mai ales pentru fabricarea sticlelor de apă și alte băuturi. Utilizarea sa pentru producerea de alte ambalaje (produse alimentare solide sau detergenți) și pentru producerea de folii se dezvoltă, dar rămâne relativ limitată. Sticlele din PET sunt produse în două etape: (i) mai întâi se obține o pre-formă prin mulare prin injecție de PET și (ii) ulterior, pre-forma este încălzită și transformată în sticlă prin suflare. Fabricarea sticlelor poate fi un proces integrat (și anume, aceeași societate cumpără PET, fabrică o pre-formă și o transformă în sticlă, prin suflare) sau limitat la cea de-a doua etapă (suflarea de la pre-formă la sticlă). Pre-formele sunt destul de ușor de transportat, deoarece sunt mici și dense, în timp ce sticlele goale sunt fragile și foarte scumpe de transportat din cauza dimensiunilor lor. |
| --- | --- |

(280)

PET care face obiectul prezentei proceduri [și anume, cu un coeficient de viscozitate egal cu 78 ml/g sau mai mare, denumit „bottle grade” (tip utilizat pentru fabricarea sticlelor)] este utilizat mai ales pentru fabricarea sticlelor de apă și alte băuturi. Utilizarea sa pentru producerea de alte ambalaje (produse alimentare solide sau detergenți) și pentru producerea de folii se dezvoltă, dar rămâne relativ limitată. Sticlele din PET sunt produse în două etape: (i) mai întâi se obține o pre-formă prin mulare prin injecție de PET și (ii) ulterior, pre-forma este încălzită și transformată în sticlă prin suflare. Fabricarea sticlelor poate fi un proces integrat (și anume, aceeași societate cumpără PET, fabrică o pre-formă și o transformă în sticlă, prin suflare) sau limitat la cea de-a doua etapă (suflarea de la pre-formă la sticlă). Pre-formele sunt destul de ușor de transportat, deoarece sunt mici și dense, în timp ce sticlele goale sunt fragile și foarte scumpe de transportat din cauza dimensiunilor lor.

| (281) | Sticlele din PET sunt umplute cu apă și/sau alte băuturi de către societățile de îmbuteliere („agenți de îmbuteliere”). Societățile de îmbuteliere participă deseori la industria de PET, fie prin operațiuni integrate de îmbuteliere sau prin contracte de fasonare cu transformatori și/sau fabricanți de sticle subcontractanți pentru care acestea negociază prețul PET cu producătorul („soft tolling”) sau cumpără chiar PET pentru propriile lor sticle („hard tolling”). |
| --- | --- |

(281)

Sticlele din PET sunt umplute cu apă și/sau alte băuturi de către societățile de îmbuteliere („agenți de îmbuteliere”). Societățile de îmbuteliere participă deseori la industria de PET, fie prin operațiuni integrate de îmbuteliere sau prin contracte de fasonare cu transformatori și/sau fabricanți de sticle subcontractanți pentru care acestea negociază prețul PET cu producătorul („soft tolling”) sau cumpără chiar PET pentru propriile lor sticle („hard tolling”).

| (282) | În consecință, se pot distinge două grupuri de utilizatori:






  — | transformatori și/sau fabricanți de sticle – care cumpără PET direct de la producători, îl transformă în pre-forme (sau sticle) și le vând mai departe pentru tratare (sau umplere) în aval, și |
| --- | --- | --- |

(282)

În consecință, se pot distinge două grupuri de utilizatori:

—

transformatori și/sau fabricanți de sticle – care cumpără PET direct de la producători, îl transformă în pre-forme (sau sticle) și le vând mai departe pentru tratare (sau umplere) în aval, și

| — | agenți de îmbuteliere – care cumpără PET pentru fabricanții lor de sticle/transformatorii subcontractanți („hard tolling”) sau negociază prețul pentru care transformatorul și/sau fabricantul de sticle subcontractant ba obține PET (soft tolling). |
| --- | --- |

—

agenți de îmbuteliere – care cumpără PET pentru fabricanții lor de sticle/transformatorii subcontractanți („hard tolling”) sau negociază prețul pentru care transformatorul și/sau fabricantul de sticle subcontractant ba obține PET (soft tolling).

(a)   Transformatorii

| (283) | Producătorii de pre-forme sunt principalii utilizatori de PET „bottle grade”. Patru transformatori, reprezentând 16 % din consumul Uniunii în PA, au cooperat pe deplin cu ancheta (și anume, au furnizat răspunsuri complete la chestionar în termenii stabiliți). Așa cum s-a menționat în cele de mai sus, un număr important de transformatori au intervenit, de asemenea, ulterior în cursul procedurii pentru a-și manifesta opoziția, dar nu au furnizat nicio dată verificabilă cu privire la consumul lor. Agentul importator cooperant a susținut, în cursul unei audieri, că peste 80 % din utilizatorii din UE sunt împotriva măsurii. Această informație, totuși, nu a fost suficient justificată și nu a putut fi verificată. |
| --- | --- |

(283)

Producătorii de pre-forme sunt principalii utilizatori de PET „bottle grade”. Patru transformatori, reprezentând 16 % din consumul Uniunii în PA, au cooperat pe deplin cu ancheta (și anume, au furnizat răspunsuri complete la chestionar în termenii stabiliți). Așa cum s-a menționat în cele de mai sus, un număr important de transformatori au intervenit, de asemenea, ulterior în cursul procedurii pentru a-și manifesta opoziția, dar nu au furnizat nicio dată verificabilă cu privire la consumul lor. Agentul importator cooperant a susținut, în cursul unei audieri, că peste 80 % din utilizatorii din UE sunt împotriva măsurii. Această informație, totuși, nu a fost suficient justificată și nu a putut fi verificată.

| (284) | O asociație care reprezintă transformatorii europeni de materii plastice (EuPC) a afirmat, în timpul unei audieri, că adoptă o poziție neutră în cadrul acestei proceduri. Deși unii dintre membrii săi sunt împotriva tuturor măsurilor, nivelul actual al prețurilor PET pe piața europeană nu mai este gestionabil pentru societățile de reciclare a PET. Societățile de reciclare a PET (reprezentate și ele de EuPC) ar fi favorabile adoptării măsurilor. Totuși, la un stadiu ulterior al anchetei, asociația și-a schimbat poziția și și-a exprimat opoziția față de impunerea măsurilor. Asociația a susținut că impunerea măsurilor ar cauza costuri excesive industriei europene de transformare a plasticului, compusă, în mare parte, din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Asociația a argumentat că aceste IMM-uri nu ar fi în măsură să absoarbă prețuri mai mari pentru PET, care, fie le vor obliga să-și înceteze activitățile, fie le vor încuraja să-și delocalizeze instalațiile în afara UE. Aceste afirmații nu sunt nici ele justificate la acest stadiu. |
| --- | --- |

(284)

O asociație care reprezintă transformatorii europeni de materii plastice (EuPC) a afirmat, în timpul unei audieri, că adoptă o poziție neutră în cadrul acestei proceduri. Deși unii dintre membrii săi sunt împotriva tuturor măsurilor, nivelul actual al prețurilor PET pe piața europeană nu mai este gestionabil pentru societățile de reciclare a PET. Societățile de reciclare a PET (reprezentate și ele de EuPC) ar fi favorabile adoptării măsurilor. Totuși, la un stadiu ulterior al anchetei, asociația și-a schimbat poziția și și-a exprimat opoziția față de impunerea măsurilor. Asociația a susținut că impunerea măsurilor ar cauza costuri excesive industriei europene de transformare a plasticului, compusă, în mare parte, din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Asociația a argumentat că aceste IMM-uri nu ar fi în măsură să absoarbă prețuri mai mari pentru PET, care, fie le vor obliga să-și înceteze activitățile, fie le vor încuraja să-și delocalizeze instalațiile în afara UE. Aceste afirmații nu sunt nici ele justificate la acest stadiu.

| (285) | Numărul total de persoane ocupate de către transformatorii cooperanți se ridică la 1 300 de persoane, În timp ce numărul declarat de personal angajat de către transformatorii care s-au manifestat ulterior în cursul procedurii s-ar ridica la 6 000 de persoane. Agentul importator și clienții săi au indicat în cursul audierii un nivel de ocupare a forței de muncă pentru transformatori de aproximativ 20 000 de persoane. Informațiile privind ocuparea forței de muncă rămân de verificat. |
| --- | --- |

(285)

Numărul total de persoane ocupate de către transformatorii cooperanți se ridică la 1 300 de persoane, În timp ce numărul declarat de personal angajat de către transformatorii care s-au manifestat ulterior în cursul procedurii s-ar ridica la 6 000 de persoane. Agentul importator și clienții săi au indicat în cursul audierii un nivel de ocupare a forței de muncă pentru transformatori de aproximativ 20 000 de persoane. Informațiile privind ocuparea forței de muncă rămân de verificat.

| (286) | Pe baza informațiilor disponibile, PET utilizat în producția de pre-forme se situează între 70 % și 80 % din costul total al producției pentru transformatori. Prin urmare, aceasta este o componentă critică pentru societățile respective. Până în prezent, ancheta a arătat că, în general, transformatorii cooperanți acuză deja anumite pierderi. Dat fiind că majoritatea transformatorilor sunt IMM-uri locale, ele ar putea să nu aibă, pe termen scurt sau mediu, decât posibilități limitate de a repercuta o creștere a costurilor lor, în special atunci când clienții lor (societăți de îmbuteliere) sunt mai degrabă actori de mare anvergură, într-o poziție mult mai confortabilă pentru a negocia. Cu toate acestea, contractele (negociate, în mod normal, în fiecare an) pentru vânzarea de pre-forme și/sau de sticle includ adesea un mecanism de adaptare la variațiile de prețuri ale PET. |
| --- | --- |

(286)

Pe baza informațiilor disponibile, PET utilizat în producția de pre-forme se situează între 70 % și 80 % din costul total al producției pentru transformatori. Prin urmare, aceasta este o componentă critică pentru societățile respective. Până în prezent, ancheta a arătat că, în general, transformatorii cooperanți acuză deja anumite pierderi. Dat fiind că majoritatea transformatorilor sunt IMM-uri locale, ele ar putea să nu aibă, pe termen scurt sau mediu, decât posibilități limitate de a repercuta o creștere a costurilor lor, în special atunci când clienții lor (societăți de îmbuteliere) sunt mai degrabă actori de mare anvergură, într-o poziție mult mai confortabilă pentru a negocia. Cu toate acestea, contractele (negociate, în mod normal, în fiecare an) pentru vânzarea de pre-forme și/sau de sticle includ adesea un mecanism de adaptare la variațiile de prețuri ale PET.

| (287) | Transformatorii și agentul importator cooperant au susținut că impunerea de măsuri ar determina anumiți mari fabricanți de pre-forme să-și transfere liniile de producție standardizate în țări vecine cu UE. Întrucât costul transportului de pre-forme pe o distanță limitată este relativ redus, acest proces este deja real în oarecare măsură. Totuși, pentru moment, considerații precum proximitatea clientului sau flexibilitatea livrărilor par să compenseze avantajele pe care le-ar putea oferi țările vecine. Dat fiind că nivelul propus al măsurilor este moderat, se consideră, în mod provizoriu, că avantajele producerii pre-formelor în afara UE nu ar trebui să contrabalanseze inconvenientele actuale. Mai mult, datorită costurilor de transport, delocalizarea ar trebui să constituie o alternativă numai pentru societățile ale căror clienți se află în apropierea frontierelor UE, dar nu și pentru transformatorii care au deja clienți în alte părți în UE. |
| --- | --- |

(287)

Transformatorii și agentul importator cooperant au susținut că impunerea de măsuri ar determina anumiți mari fabricanți de pre-forme să-și transfere liniile de producție standardizate în țări vecine cu UE. Întrucât costul transportului de pre-forme pe o distanță limitată este relativ redus, acest proces este deja real în oarecare măsură. Totuși, pentru moment, considerații precum proximitatea clientului sau flexibilitatea livrărilor par să compenseze avantajele pe care le-ar putea oferi țările vecine. Dat fiind că nivelul propus al măsurilor este moderat, se consideră, în mod provizoriu, că avantajele producerii pre-formelor în afara UE nu ar trebui să contrabalanseze inconvenientele actuale. Mai mult, datorită costurilor de transport, delocalizarea ar trebui să constituie o alternativă numai pentru societățile ale căror clienți se află în apropierea frontierelor UE, dar nu și pentru transformatorii care au deja clienți în alte părți în UE.

| (288) | Transformatorii și agentul importator cooperant au susținut, de asemenea, că măsurile nu ar putea aduce decât o ameliorare pe termen scurt pentru producătorii de PET. Ei au afirmat că, pe termen mediu sau lung, cererea ar deveni insuficientă pentru producătorii de PET de pe piața UE, odată ce fabricanții de pre-forme vor fi părăsit UE, iar scăderea prețurilor ar obliga în ultimă instanță producătorii de PET să-și închidă instalațiile sau să le delocalizeze în afara UE. Ținând seama de considerentele de mai sus și dat fiind că se consideră, în mod provizoriu, că fabricanții de pre-forme nu sunt încă obligați, din motive economice, să se instaleze în afara UE, acest scenariu este puțin probabil. |
| --- | --- |

(288)

Transformatorii și agentul importator cooperant au susținut, de asemenea, că măsurile nu ar putea aduce decât o ameliorare pe termen scurt pentru producătorii de PET. Ei au afirmat că, pe termen mediu sau lung, cererea ar deveni insuficientă pentru producătorii de PET de pe piața UE, odată ce fabricanții de pre-forme vor fi părăsit UE, iar scăderea prețurilor ar obliga în ultimă instanță producătorii de PET să-și închidă instalațiile sau să le delocalizeze în afara UE. Ținând seama de considerentele de mai sus și dat fiind că se consideră, în mod provizoriu, că fabricanții de pre-forme nu sunt încă obligați, din motive economice, să se instaleze în afara UE, acest scenariu este puțin probabil.

| (289) | În mod provizoriu, nu se poate, deci, exclude că impunerea măsurilor va avea un impact semnificativ asupra costului de producție al transformatorilor. Cu toate acestea, date fiind incertitudinile cu privire la posibilitățile fabricanților de pre-forme și/sau de sticle de a repercuta creșterea costurilor asupra clienților lor, impactul asupra rentabilității transformatorilor și a performanței lor globale nu poate fi stabilit cu claritate la acest stadiu. |
| --- | --- |

(289)

În mod provizoriu, nu se poate, deci, exclude că impunerea măsurilor va avea un impact semnificativ asupra costului de producție al transformatorilor. Cu toate acestea, date fiind incertitudinile cu privire la posibilitățile fabricanților de pre-forme și/sau de sticle de a repercuta creșterea costurilor asupra clienților lor, impactul asupra rentabilității transformatorilor și a performanței lor globale nu poate fi stabilit cu claritate la acest stadiu.

(b)   Societățile de îmbuteliere

| (290) | Șase societăți de îmbuteliere, inclusiv sucursale ale Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone și Orangina au cooperat cu ancheta, și anume, au comunicat răspunsuri complete la chestionare în termenii stabiliți. Ele reprezintă aproximativ 11 % din consumul de PET din Uniune în cursul PA. Formatul informațiilor primite nu permite identificarea cu ușurință a numărului de persoane direct implicate în producție care utilizează PET. Cu toate acestea, acesta este estimat provizoriu la circa 6 000 de persoane. Pe baza informațiilor disponibile, se estimează că întreaga industrie de îmbuteliere ocupă în total între 40 000 și 60 000 de persoane în Uniune, care participă în mod direct la producția care utilizează PET. |
| --- | --- |

(290)

Șase societăți de îmbuteliere, inclusiv sucursale ale Coca-Cola Co., Nestle Waters, Danone și Orangina au cooperat cu ancheta, și anume, au comunicat răspunsuri complete la chestionare în termenii stabiliți. Ele reprezintă aproximativ 11 % din consumul de PET din Uniune în cursul PA. Formatul informațiilor primite nu permite identificarea cu ușurință a numărului de persoane direct implicate în producție care utilizează PET. Cu toate acestea, acesta este estimat provizoriu la circa 6 000 de persoane. Pe baza informațiilor disponibile, se estimează că întreaga industrie de îmbuteliere ocupă în total între 40 000 și 60 000 de persoane în Uniune, care participă în mod direct la producția care utilizează PET.

| (291) | Pe baza informațiilor disponibile, costul PET din costul total al societăților de îmbuteliere cooperante variază între 1 % și 14 %, în funcție de costul altor componente utilizate pentru fabricarea produselor lor respective. Informațiile disponibile indică că PET este, în general un element de cost mai important pentru producătorii de apă minerală (mai ales fără marcă), în timp ce pentru anumite societăți de îmbuteliere a băuturilor nealcoolice, acesta ar fi marginal. Informațiile disponibile arată că, în anumite cazuri, costul PET poate reprezenta până la 20 % din prețul final al apei minerale facturate clientului. Se estimează că, în medie, costul PET poate constitui până la 10 % din costul total pentru societățile de îmbuteliere. |
| --- | --- |

(291)

Pe baza informațiilor disponibile, costul PET din costul total al societăților de îmbuteliere cooperante variază între 1 % și 14 %, în funcție de costul altor componente utilizate pentru fabricarea produselor lor respective. Informațiile disponibile indică că PET este, în general un element de cost mai important pentru producătorii de apă minerală (mai ales fără marcă), în timp ce pentru anumite societăți de îmbuteliere a băuturilor nealcoolice, acesta ar fi marginal. Informațiile disponibile arată că, în anumite cazuri, costul PET poate reprezenta până la 20 % din prețul final al apei minerale facturate clientului. Se estimează că, în medie, costul PET poate constitui până la 10 % din costul total pentru societățile de îmbuteliere.

| (292) | Ținând seama de cele de mai sus, se consideră că o creștere a prețurilor pentru PET în urma impunerii măsurilor propuse ar avea doar un impact limitat (mai puțin de 2 % de creștere a costului) asupra situației generale a societăților de îmbuteliere, chiar dacă, așa cum se susține, acestea ar întâmpina dificultăți pentru a repercuta creșterea asupra clienților, ceea ce pare în orice caz, puțin probabil, cel puțin pe termen mediu. |
| --- | --- |

(292)

Ținând seama de cele de mai sus, se consideră că o creștere a prețurilor pentru PET în urma impunerii măsurilor propuse ar avea doar un impact limitat (mai puțin de 2 % de creștere a costului) asupra situației generale a societăților de îmbuteliere, chiar dacă, așa cum se susține, acestea ar întâmpina dificultăți pentru a repercuta creșterea asupra clienților, ceea ce pare în orice caz, puțin probabil, cel puțin pe termen mediu.

6.5.   Deficitul de aprovizionare cu PET

| (293) | Mai multe părți interesate au susținut că impunerea de măsuri ar antrena o penurie de PET pe piața din UE și că producătorii din Uniune nu au capacități suficiente pentru a răspunde la cererea existentă. |
| --- | --- |

(293)

Mai multe părți interesate au susținut că impunerea de măsuri ar antrena o penurie de PET pe piața din UE și că producătorii din Uniune nu au capacități suficiente pentru a răspunde la cererea existentă.

| (294) | Se notează, în această privință, că producătorii din Uniune au funcționat la numai 69 % din capacitatea lor în PA și au suficientă capacitate inutilizată pentru a înlocui importurile din țările în cauză, în caz de nevoie. Totuși, scopul taxei nu ar trebui să fie acela de a descuraja importurile, ci pur și simplu de a restaura o concurență loială pe piață. În afară de aceasta, există, de asemenea, și alte surse de aprovizionare. |
| --- | --- |

(294)

Se notează, în această privință, că producătorii din Uniune au funcționat la numai 69 % din capacitatea lor în PA și au suficientă capacitate inutilizată pentru a înlocui importurile din țările în cauză, în caz de nevoie. Totuși, scopul taxei nu ar trebui să fie acela de a descuraja importurile, ci pur și simplu de a restaura o concurență loială pe piață. În afară de aceasta, există, de asemenea, și alte surse de aprovizionare.

| (295) | În plus, se așteaptă ca industria reciclării PET să-și sporească producția dacă prețul pentru PET pur în UE este menținut la un nivel rezonabil și nu scade din cauza unei concurențe neloiale. |
| --- | --- |

(295)

În plus, se așteaptă ca industria reciclării PET să-și sporească producția dacă prețul pentru PET pur în UE este menținut la un nivel rezonabil și nu scade din cauza unei concurențe neloiale.

6.6.   Alte argumente

| (296) | Exportatorul iranian a susținut că impunerea de măsuri împotriva PET iranian ar avea consecințe negative disproporționate ținând seama de statutul Iranului de țară în curs de dezvoltare și de faptul că exportatorii iranieni sunt deja considerabil dezavantajați din cauza sancțiunilor internaționale. Adoptarea de măsuri antisubvenții constituie o practică constantă a Comisiei, atât împotriva țărilor în curs de dezvoltare cât și împotriva țărilor dezvoltate, din moment ce exigențele legale justifică o astfel de acțiune. De fapt, existența unor sancțiuni împotriva Iranului nu constituie un aspect pertinent în sensul regulilor antisubvenție în vigoare. |
| --- | --- |

(296)

Exportatorul iranian a susținut că impunerea de măsuri împotriva PET iranian ar avea consecințe negative disproporționate ținând seama de statutul Iranului de țară în curs de dezvoltare și de faptul că exportatorii iranieni sunt deja considerabil dezavantajați din cauza sancțiunilor internaționale. Adoptarea de măsuri antisubvenții constituie o practică constantă a Comisiei, atât împotriva țărilor în curs de dezvoltare cât și împotriva țărilor dezvoltate, din moment ce exigențele legale justifică o astfel de acțiune. De fapt, existența unor sancțiuni împotriva Iranului nu constituie un aspect pertinent în sensul regulilor antisubvenție în vigoare.

6.7.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (297) | Drept concluzie, se așteaptă ca impunerea de măsuri împotriva importurilor din țările în cauză să permită industriei din Uniune, precum și celorlalți producători din Uniune, să-și amelioreze situația, datorită unor volume de vânzări, a unor prețuri de vânzări și a unor cote de piață sporite. Dacă anumite efecte negative pot să apară sub forma creșterii costurilor pentru utilizatori (în special transformatori), ele vor fi probabil contrabalansate de avantajele așteptate pentru producători și furnizorii lor. |
| --- | --- |

(297)

Drept concluzie, se așteaptă ca impunerea de măsuri împotriva importurilor din țările în cauză să permită industriei din Uniune, precum și celorlalți producători din Uniune, să-și amelioreze situația, datorită unor volume de vânzări, a unor prețuri de vânzări și a unor cote de piață sporite. Dacă anumite efecte negative pot să apară sub forma creșterii costurilor pentru utilizatori (în special transformatori), ele vor fi probabil contrabalansate de avantajele așteptate pentru producători și furnizorii lor.

| (298) | Restaurarea unei concurențe loiale și menținerea unui nivel de prețuri rezonabil în UE va încuraja reciclarea de PET, contribuind, astfel, la protecția mediului. Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor nu există motive imperioase pentru ca măsurile să nu fie impuse în cazul de față. Această evaluare preliminară ar putea fi revizuită în etapa finală, după verificarea răspunsurilor utilizatorilor la chestionar și după o anchetă mai aprofundată. |
| --- | --- |

(298)

Restaurarea unei concurențe loiale și menținerea unui nivel de prețuri rezonabil în UE va încuraja reciclarea de PET, contribuind, astfel, la protecția mediului. Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona în mod provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor nu există motive imperioase pentru ca măsurile să nu fie impuse în cazul de față. Această evaluare preliminară ar putea fi revizuită în etapa finală, după verificarea răspunsurilor utilizatorilor la chestionar și după o anchetă mai aprofundată.

7.   MĂSURILE COMPENSATORII PROVIZORII

| (299) | Având în vedere concluziile provizorii la care s-a ajuns cu privire la subvenționare, prejudiciul rezultat și interesul Uniunii, ar trebui să se impună măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite, pentru a se preveni continuarea prejudiciului adus industriei din Uniune de către importurile subvenționate. |
| --- | --- |

(299)

Având în vedere concluziile provizorii la care s-a ajuns cu privire la subvenționare, prejudiciul rezultat și interesul Uniunii, ar trebui să se impună măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite, pentru a se preveni continuarea prejudiciului adus industriei din Uniune de către importurile subvenționate.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (300) | Măsurile provizorii asupra importurilor originare din țările în cauză ar trebui să fie impuse la un nivel suficient pentru a elimina efectul prejudiciabil cauzat industriei din Uniune de importurile subvenționate, fără a depăși marja de subvenție constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor subvențiilor prejudiciabile, se consideră că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor subvenționate. |
| --- | --- |

(300)

Măsurile provizorii asupra importurilor originare din țările în cauză ar trebui să fie impuse la un nivel suficient pentru a elimina efectul prejudiciabil cauzat industriei din Uniune de importurile subvenționate, fără a depăși marja de subvenție constatată. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor subvențiilor prejudiciabile, se consideră că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar obține în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor subvenționate.

| (301) | Uniunea a anunțat un obiectiv de profit de 7,5 %, similar celui utilizat în procedura împotriva Republicii Populare Chineze. Totuși, în perioada luată în considerare, industria din Uniune nu a obținut niciodată un astfel de profit (de fapt, ea nu a fost niciodată rentabilă) și, în general, ea a recunoscut că funcționa de obicei cu marje relativ reduse. Cel mai mare profit realizat de cele două societăți incluse în eșantion în cursul unui an din perioada luată în considerare a fost de 3 %. În aceste circumstanțe, un profit de 5 % este considerat în mod provizoriu ca fiind obiectivul cel mai adecvat. |
| --- | --- |

(301)

Uniunea a anunțat un obiectiv de profit de 7,5 %, similar celui utilizat în procedura împotriva Republicii Populare Chineze. Totuși, în perioada luată în considerare, industria din Uniune nu a obținut niciodată un astfel de profit (de fapt, ea nu a fost niciodată rentabilă) și, în general, ea a recunoscut că funcționa de obicei cu marje relativ reduse. Cel mai mare profit realizat de cele două societăți incluse în eșantion în cursul unui an din perioada luată în considerare a fost de 3 %. În aceste circumstanțe, un profit de 5 % este considerat în mod provizoriu ca fiind obiectivul cel mai adecvat.

| (302) | Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin scăderea marjei de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea marjei de profit mai sus menționate la pragul de rentabilitate astfel calculat. |
| --- | --- |

(302)

Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin scăderea marjei de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea marjei de profit mai sus menționate la pragul de rentabilitate astfel calculat.

| (303) | Întrucât în cursul PA prețurile materiei prime și, în consecință, prețurile PET de pe piața Uniunii au cunoscut fluctuații importante, s-a considerat ca fiind adecvat să se calculeze nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza datelor trimestriale.






  Țara | Nivelul de eliminare a prejudiciului |
| --- | --- | --- |
| Iran | 17,0 % |
| Pakistan | 15,2 % |
| EAU | 18,5 % |

(303)

Întrucât în cursul PA prețurile materiei prime și, în consecință, prețurile PET de pe piața Uniunii au cunoscut fluctuații importante, s-a considerat ca fiind adecvat să se calculeze nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza datelor trimestriale.

Țara

Nivelul de eliminare a prejudiciului

Iran

17,0 %

Pakistan

15,2 %

EAU

18,5 %

7.2.   Măsuri provizorii

| (304) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie o taxă compensatorie provizorie în cazul importurilor originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite, la nivelul marjei celei mai scăzute de subvenție și de eliminare a prejudiciului, în conformitate cu norma taxei celei mai reduse. |
| --- | --- |

(304)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie o taxă compensatorie provizorie în cazul importurilor originare din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite, la nivelul marjei celei mai scăzute de subvenție și de eliminare a prejudiciului, în conformitate cu norma taxei celei mai reduse.

| (305) | În lumina celor de mai sus și în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, se consideră că trebuie să se instituie o taxă compensatorie provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din Iran la nivelul marjei de prejudiciu constatate și asupra importurilor originare din Pakistan și din Emiratele Arabe Unite, la nivelul marjei de subvenție constatate. |
| --- | --- |

(305)

În lumina celor de mai sus și în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, se consideră că trebuie să se instituie o taxă compensatorie provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din Iran la nivelul marjei de prejudiciu constatate și asupra importurilor originare din Pakistan și din Emiratele Arabe Unite, la nivelul marjei de subvenție constatate.

| (306) | Se notează că costurile și prețurile PET sunt subordonate unor fluctuații considerabile în cursul unor perioade relativ scurte. Prin urmare, se consideră adecvat să se instituie taxe sub forma unor sume specifice pe tonă. Această sumă rezultă din aplicarea ratei taxei compensatoare la prețurile la export CIF utilizate pentru calculele efectuate în procedura antidumping paralelă. |
| --- | --- |

(306)

Se notează că costurile și prețurile PET sunt subordonate unor fluctuații considerabile în cursul unor perioade relativ scurte. Prin urmare, se consideră adecvat să se instituie taxe sub forma unor sume specifice pe tonă. Această sumă rezultă din aplicarea ratei taxei compensatoare la prețurile la export CIF utilizate pentru calculele efectuate în procedura antidumping paralelă.

| (307) | Pe baza celor prezentate mai sus, valorile taxelor compensatoare propuse, exprimate în procente din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:










  Țara | Marja de subvenție totală | din care subvenție la export | Marja de prejudiciu
  (pe o bază trimestrială) | Rata taxei compensatorii provizorii |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | Suma
  (EUR/t) |
| Iran | 53 % | 2 % | 17,0 % | 17,0 % | 142,97 |
| Pakistan | 9,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 9,7 % | 83,64 |
| EAU | 5,1 % | 0 % | 18,5 % | 5,1 % | 42,34 |

(307)

Pe baza celor prezentate mai sus, valorile taxelor compensatoare propuse, exprimate în procente din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilesc după cum urmează:

Țara

Marja de subvenție totală

din care subvenție la export

Marja de prejudiciu

(pe o bază trimestrială)

Rata taxei compensatorii provizorii

%

Suma

(EUR/t)

Iran

53 %

2 %

17,0 %

17,0 %

142,97

Pakistan

9,7 %

7,4 %

15,2 %

9,7 %

83,64

EAU

5,1 %

0 %

18,5 %

5,1 %

42,34

7.3.   Dispoziție finală

| (308) | În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că constatările privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive, |
| --- | --- |

(308)

În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate, care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere, să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că constatările privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   O taxă compensatorie provizorie se instituie la importurile de polietilen tereftalat având o viscozitate egală cu 78 ml/g sau mai mare, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, care intră sub incidența codului NC 3907 60 20, originar din Iran, Pakistan și Emiratele Arabe Unite.

(2)   Rata taxei compensatorii provizorii aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii înainte de vămuire al produsului descris la alineatul (1) se stabilește după cum urmează:

| Țara | Rata taxei compensatorii
  (EUR/tonă) |
| --- | --- |
| Iran: toate societățile | 142,97 |
| Pakistan: toate societățile | 83,64 |
| Emiratele Arabe Unite: toate societățile | 42,34 |

Țara

Rata taxei compensatorii

(EUR/tonă)

Iran: toate societățile

142,97

Pakistan: toate societățile

83,64

Emiratele Arabe Unite: toate societățile

42,34

(3)   În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circulație, atunci când prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (4), nivelul taxei compensatorii provizorii, calculat pe baza sumelor menționate anterior, este redus cu un procent proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Fără a aduce atingere articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

În conformitate cu articolul 31 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului, părțile interesate pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de patru luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 188, 18.7.2009, p. 93.

1

(2)  JO C 208, 3.9.2009, p. 7.

2

(3)  JO C 208, 3.9.2009, p. 12.

3

(4)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

4

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/59

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 474/2010 AL COMISIEI

din 31 mai 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 iunie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 51,1 |
| MK | 50,2 |
| TN | 74,3 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 59,7 |
| 0707 00 05 | AL | 41,0 |
| MA | 46,5 |
| MK | 57,4 |
| TR | 120,9 |
| ZZ | 66,5 |
| 0709 90 70 | TR | 111,1 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 50 10 | AR | 92,0 |
| BR | 112,1 |
| TR | 93,6 |
| ZA | 102,2 |
| ZZ | 100,0 |
| 0808 10 80 | AR | 90,1 |
| BR | 79,2 |
| CA | 113,1 |
| CL | 95,4 |
| CN | 51,4 |
| MK | 26,7 |
| NZ | 106,6 |
| US | 148,6 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 89,1 |
| 0809 20 95 | TR | 526,5 |
| US | 328,1 |
| ZZ | 427,3 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

51,1

MK

50,2

TN

74,3

TR

63,0

ZZ

59,7

0707 00 05

AL

41,0

MA

46,5

MK

57,4

TR

120,9

ZZ

66,5

0709 90 70

TR

111,1

ZZ

111,1

0805 50 10

AR

92,0

BR

112,1

TR

93,6

ZA

102,2

ZZ

100,0

0808 10 80

AR

90,1

BR

79,2

CA

113,1

CL

95,4

CN

51,4

MK

26,7

NZ

106,6

US

148,6

ZA

90,6

ZZ

89,1

0809 20 95

TR

526,5

US

328,1

ZZ

427,3

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/61 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/61

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 475/2010 AL COMISIEI

din 31 mai 2010

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 470/2010 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2009/10 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 877/2009 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 470/2010 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 877/2009 pentru anul de comercializare 2009/10, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 iunie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 253, 25.9.2009, p. 3.

3

(4)  JO L 131, 29.5.2010, p. 29.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 1 iunie 2010

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 37,71 | 3,59 |
| 1701 12 10 (1) | 37,71 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,71 | 3,29 |
| 1701 91 00 (2) | 39,23 | 5,70 |
| 1701 99 10 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1701 99 90 (2) | 39,23 | 2,57 |
| 1702 90 95 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

37,71

0,00

1701 11 90 (1)

37,71

3,59

1701 12 10 (1)

37,71

0,00

1701 12 90 (1)

37,71

3,29

1701 91 00 (2)

39,23

5,70

1701 99 10 (2)

39,23

2,57

1701 99 90 (2)

39,23

2,57

1702 90 95 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/63 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/63

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 476/2010 AL COMISIEI

din 31 mai 2010

de stabilire a taxelor la import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 iunie 2010

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 de stabilirea a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002, ex 1005, cu excepția hibrizilor pentru sămânță și ex 1007, cu excepția hibrizilor destinați însămânțării, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru aceste produse la data importării, majorat cu 55 %, din care se deduce prețul la import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful Vamal Comun.

| (2) | Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei la import menționate la alineatul (1) din articolul de mai sus, se stabilesc periodic, pentru produsele în cauză, prețuri CIF reprezentative la import.

| (3) | În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 4 din regulamentul menționat anterior. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90 este prețul CIF reprezentativ la import, stabilit zilnic în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 4 din regulamentul menționat anterior.

| (4) | Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 1 iunie 2010, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe, |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se stabilească taxele la import pentru perioada începând cu 1 iunie 2010, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Începând de la 1 iunie 2010, taxele la import în sectorul cerealelor menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament, pe baza elementelor menționate în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 iunie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125.

2

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 1 iunie 2010

| Cod NC | Descrierea mărfurilor | Taxa la import (1)

  (în EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| 1001 90 91 | GRÂU comun, pentru sămânță | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță | 0,00 |
| 1002 00 00 | SECARĂ | 13,98 |
| 1005 10 90 | PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid | 0,00 |
| 1005 90 00 | PORUMB, altul decât pentru sămânță (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării | 13,98 |

Cod NC

Descrierea mărfurilor

Taxa la import (1)

(în EUR/t)

1001 10 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

1001 90 91

GRÂU comun, pentru sămânță

0,00

ex 1001 90 99

GRÂU comun de calitate superioară, altul decât pentru sămânță

0,00

1002 00 00

SECARĂ

13,98

1005 10 90

PORUMB pentru sămânță, altul decât hibrid

0,00

1005 90 00

PORUMB, altul decât pentru sămânță (2)

0,00

1007 00 90

SORG cu boabe, altul decât hibrid, destinat însămânțării

13,98

---

(1)  Pentru mărfurile care intră în Comunitate prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, importatorul poate beneficia, în aplicarea articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei, de o reducere a taxelor, în valoare de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare a mărfurilor se află la Marea Mediterană sau la Marea Neagră,

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, Estonia, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda, Suedia, Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR/t atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

14.5.2010-28.5.2010

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur de calitate superioară | Grâu dur de calitate medie (2) | Grâu dur de calitate inferioară (3) | Orz |
| Bursa | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Cotația | 165,97 | 116,10 | — | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 138,17 | 128,17 | 108,17 | 84,83 |
| Primă pentru Golf | — | 16,37 | — | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 36,08 | — | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur de calitate superioară

Grâu dur de calitate medie (2)

Grâu dur de calitate inferioară (3)

Orz

Bursa

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Cotația

165,97

116,10

—

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

138,17

128,17

108,17

84,83

Primă pentru Golf

—

16,37

—

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

36,08

—

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:






  Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 30,61 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 63,21 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96:

Taxă de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

30,61 EUR/t

Taxă de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

63,21 EUR/t

---

(1)  Primă pozitivă încorporată de 14 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96].

---

DIRECTIVE

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/66

---

DIRECTIVA 2010/32/UE A CONSILIULUI

din 10 mai 2010

de punere în aplicare a Acordului-cadru privind prevenirea rănilor provocate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și în cel al asistenței medicale, încheiat între HOSPEEM și EPSU

(Text cu relevanță pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 155 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 155 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), partenerii sociali pot să solicite în comun punerea în aplicare a acordurilor încheiate de aceștia la nivelul Uniunii în domenii reglementate de articolul 153 din TFUE, printr-o decizie a Consiliului, la propunerea Comisiei. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 155 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), partenerii sociali pot să solicite în comun punerea în aplicare a acordurilor încheiate de aceștia la nivelul Uniunii în domenii reglementate de articolul 153 din TFUE, printr-o decizie a Consiliului, la propunerea Comisiei.

| (2) | Prin scrisoarea din 17 noiembrie 2008, organizațiile partenerilor sociali europeni HOSPEEM (Asociația angajatorilor din sectorul spitalicesc și al sănătății, o organizație sectorială care reprezintă angajatorii) și EPSU (Federația Europeană a Sindicatelor din Serviciile Publice, o organizație sindicală europeană) au informat Comisia privind intenția lor de a deschide negocieri în conformitate cu articolul 138 alineatul (4) și cu articolul 139 din Tratatul de instituire a Comunității Europene („Tratatul CE”) (1) în vederea încheierii unui acord-cadru privind prevenirea rănilor cauzate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 17 noiembrie 2008, organizațiile partenerilor sociali europeni HOSPEEM (Asociația angajatorilor din sectorul spitalicesc și al sănătății, o organizație sectorială care reprezintă angajatorii) și EPSU (Federația Europeană a Sindicatelor din Serviciile Publice, o organizație sindicală europeană) au informat Comisia privind intenția lor de a deschide negocieri în conformitate cu articolul 138 alineatul (4) și cu articolul 139 din Tratatul de instituire a Comunității Europene („Tratatul CE”) (1) în vederea încheierii unui acord-cadru privind prevenirea rănilor cauzate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale.

| (3) | La 17 iulie 2009, partenerii sociali europeni au semnat textul unui acord-cadru privind prevenirea rănilor cauzate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale. |
| --- | --- |

(3)

La 17 iulie 2009, partenerii sociali europeni au semnat textul unui acord-cadru privind prevenirea rănilor cauzate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale.

| (4) | Deoarece obiectivele directivei, și anume a obține un mediu de lucru cât mai sigur posibil prin prevenirea rănirii lucrătorilor din pricina obiectelor medicale ascuțite (inclusiv a acelor) și prin protejarea lucrătorilor care sunt expuși riscurilor în sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a îndeplini obiectivele în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Deoarece obiectivele directivei, și anume a obține un mediu de lucru cât mai sigur posibil prin prevenirea rănirii lucrătorilor din pricina obiectelor medicale ascuțite (inclusiv a acelor) și prin protejarea lucrătorilor care sunt expuși riscurilor în sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a îndeplini obiectivele în cauză.

| (5) | Comisia a elaborat propunerea de directivă ținând seama de reprezentativitatea părților semnatare, având în vedere domeniul de aplicare a acordului, pentru sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale, de mandatul acestora și de legalitatea clauzelor acordului-cadru, precum și de respectarea dispozițiilor relevante privind întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a elaborat propunerea de directivă ținând seama de reprezentativitatea părților semnatare, având în vedere domeniul de aplicare a acordului, pentru sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale, de mandatul acestora și de legalitatea clauzelor acordului-cadru, precum și de respectarea dispozițiilor relevante privind întreprinderile mici și mijlocii.

| (6) | Comisia a informat Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European cu privire la propunerea sa. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a informat Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European cu privire la propunerea sa.

| (7) | Parlamentul European a adoptat la 11 februarie 2010 o rezoluție cu privire la propunere. |
| --- | --- |

(7)

Parlamentul European a adoptat la 11 februarie 2010 o rezoluție cu privire la propunere.

| (8) | Scopul acordului-cadru, astfel cum este stabilit în clauza 1, este de a face să progreseze realizarea unuia dintre obiectivele politicii sociale, și anume îmbunătățirea condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

(8)

Scopul acordului-cadru, astfel cum este stabilit în clauza 1, este de a face să progreseze realizarea unuia dintre obiectivele politicii sociale, și anume îmbunătățirea condițiilor de muncă.

| (9) | Clauza 11 permite statelor membre și Comunității (căreia de la 1 decembrie 2009 i s-a substituit Uniunea) să mențină și să introducă dispoziții care sunt mai favorabile protecției lucrătorilor împotriva rănilor cauzate de obiectele medicale ascuțite. |
| --- | --- |

(9)

Clauza 11 permite statelor membre și Comunității (căreia de la 1 decembrie 2009 i s-a substituit Uniunea) să mențină și să introducă dispoziții care sunt mai favorabile protecției lucrătorilor împotriva rănilor cauzate de obiectele medicale ascuțite.

| (10) | Statele membre ar trebui să introducă sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare în cazul oricărei nerespectări a obligațiilor care decurg din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(10)

Statele membre ar trebui să introducă sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare în cazul oricărei nerespectări a obligațiilor care decurg din prezenta directivă.

| (11) | Statele membre pot încredința partenerilor sociali, la cererea comună a acestora, punerea în aplicare a prezentei directive, cu condiția ca aceștia să adopte toate dispozițiile necesare pentru a le permite garantarea în orice moment a rezultatelor impuse de prezenta directivă. |
| --- | --- |

(11)

Statele membre pot încredința partenerilor sociali, la cererea comună a acestora, punerea în aplicare a prezentei directive, cu condiția ca aceștia să adopte toate dispozițiile necesare pentru a le permite garantarea în orice moment a rezultatelor impuse de prezenta directivă.

| (12) | În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (2), statele membre sunt încurajate să elaboreze, în interes propriu și în interesul Uniunii, propriile lor tabele care vor ilustra, pe cât posibil, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice, |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (2), statele membre sunt încurajate să elaboreze, în interes propriu și în interesul Uniunii, propriile lor tabele care vor ilustra, pe cât posibil, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Prezenta directivă pune în aplicare acordul-cadru privind prevenirea rănirii cu obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și în cel al asistenței medicale, semnat între partenerii sociali europeni HOSPEEM și EPSU la 17 iulie 2009, prevăzut în anexă.

Articolul 2

Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive. Sancțiunile sunt eficiente, proporționale și cu efect de descurajare.

Articolul 3

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive sau se asigură că partenerii sociali pun în aplicare măsurile necesare printr-un acord până la 11 mai 2013. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la acestea.

Atunci când statele membre adoptă actele respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 4

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 5

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 mai 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

Á. GONZÁLEZ-SINDE REIG

---

(1)  Renumerotate: articolul 154 alineatul (4) și articolul 155 din TFUE.

1

(2)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

2

---

ANEXĂ

ACORD-CADRU PRIVIND PREVENIREA RĂNILOR CAUZATE DE OBIECTELE ASCUȚITE ÎN SECTORUL SPITALICESC ȘI ÎN CEL AL ASISTENȚEI MEDICALE

Preambul:

| 1. | Sănătatea și siguranța la locul de muncă reprezintă un aspect care ar trebui să fie important pentru toți cei care își desfășoară activitatea în sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale. Adoptarea de acțiuni în vederea prevenirii și a protejării împotriva rănilor inutile, în cazul în care poate fi realizată corespunzător, va avea un efect pozitiv asupra resurselor. |
| --- | --- |

1.

Sănătatea și siguranța la locul de muncă reprezintă un aspect care ar trebui să fie important pentru toți cei care își desfășoară activitatea în sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale. Adoptarea de acțiuni în vederea prevenirii și a protejării împotriva rănilor inutile, în cazul în care poate fi realizată corespunzător, va avea un efect pozitiv asupra resurselor.

| 2. | Sănătatea și siguranța lucrătorilor sunt de o importanță esențială și sunt strâns legate de sănătatea pacienților. Acestea stau la baza calității serviciilor de asistență medicală. |
| --- | --- |

2.

Sănătatea și siguranța lucrătorilor sunt de o importanță esențială și sunt strâns legate de sănătatea pacienților. Acestea stau la baza calității serviciilor de asistență medicală.

| 3. | Procesul de elaborare și punere în aplicare a politicilor în legătură cu obiectele medicale ascuțite ar trebui să fie rezultatul dialogului social. |
| --- | --- |

3.

Procesul de elaborare și punere în aplicare a politicilor în legătură cu obiectele medicale ascuțite ar trebui să fie rezultatul dialogului social.

| 4. | HOSPEEM (Asociația angajatorilor din sectorul spitalicesc și al sănătății) și EPSU (Federația Europeană a Sindicatelor din Serviciile Publice), partenerii sociali europeni recunoscuți din sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale, au convenit asupra următoarelor: |
| --- | --- |

4.

HOSPEEM (Asociația angajatorilor din sectorul spitalicesc și al sănătății) și EPSU (Federația Europeană a Sindicatelor din Serviciile Publice), partenerii sociali europeni recunoscuți din sectorul spitalicesc și cel al asistenței medicale, au convenit asupra următoarelor:

Considerații generale:

| 1. | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 138 și articolul 139 alineatul (2) (1); |
| --- | --- |

1.

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 138 și articolul 139 alineatul (2) (1);

| 2. | având în vedere Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (2); |
| --- | --- |

2.

având în vedere Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (2);

| 3. | având în vedere Directiva 89/655/CEE a Consiliului din 30 noiembrie 1989 privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă (3); |
| --- | --- |

3.

având în vedere Directiva 89/655/CEE a Consiliului din 30 noiembrie 1989 privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru folosirea de către lucrători a echipamentului de lucru la locul de muncă (3);

| 4. | având în vedere Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă (4); |
| --- | --- |

4.

având în vedere Directiva 2000/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți biologici la locul de muncă (4);

| 5. | având în vedere Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă (5); |
| --- | --- |

5.

având în vedere Strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă (5);

| 6. | având în vedere Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană (6); |
| --- | --- |

6.

având în vedere Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană (6);

| 7. | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2006 privind protecția lucrătorilor din serviciile de asistență medicală europene împotriva infecțiilor transmisibile prin sânge cauzate de rănile provocate de ace [2006/2015(INI)]; |
| --- | --- |

7.

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2006 privind protecția lucrătorilor din serviciile de asistență medicală europene împotriva infecțiilor transmisibile prin sânge cauzate de rănile provocate de ace [2006/2015(INI)];

| 8. | având în vedere prima și a doua etapă a consultărilor Comisiei Europene privind protecția lucrătorilor din serviciile de asistență medicală europene împotriva infecțiilor transmisibile prin sânge cauzate de rănile provocate de ace; |
| --- | --- |

8.

având în vedere prima și a doua etapă a consultărilor Comisiei Europene privind protecția lucrătorilor din serviciile de asistență medicală europene împotriva infecțiilor transmisibile prin sânge cauzate de rănile provocate de ace;

| 9. | având în vedere rezultatele seminarului tehnic EPSU-HOSPEEM privind rănile cauzate de ace care a avut loc la 7 februarie 2008; |
| --- | --- |

9.

având în vedere rezultatele seminarului tehnic EPSU-HOSPEEM privind rănile cauzate de ace care a avut loc la 7 februarie 2008;

| 10. | având în vedere ierarhia principiilor generale de prevenire stabilite la articolul 6 din Directiva 89/391/CEE a Consiliului, precum și măsurile preventive definite la articolele 3, 5 și 6 din Directiva 2000/54/CE; |
| --- | --- |

10.

având în vedere ierarhia principiilor generale de prevenire stabilite la articolul 6 din Directiva 89/391/CEE a Consiliului, precum și măsurile preventive definite la articolele 3, 5 și 6 din Directiva 2000/54/CE;

| 11. | având în vedere orientările comune OIM/OMS privind serviciile în domeniul sănătății și HIV/SIDA și orientările comune OIM/OMS privind profilaxia postexpunere în vederea prevenirii infectării cu HIV; |
| --- | --- |

11.

având în vedere orientările comune OIM/OMS privind serviciile în domeniul sănătății și HIV/SIDA și orientările comune OIM/OMS privind profilaxia postexpunere în vederea prevenirii infectării cu HIV;

| 12. | respectând pe deplin legislația națională existentă și acordurile comune; |
| --- | --- |

12.

respectând pe deplin legislația națională existentă și acordurile comune;

| 13. | întrucât sunt necesare acțiuni de evaluare a amplorii incidenței rănilor provocate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și în cel al asistenței medicale, dovezile științifice arată faptul că măsurile preventive și de protecție pot reduce semnificativ incidența accidentelor și a infecțiilor; |
| --- | --- |

13.

întrucât sunt necesare acțiuni de evaluare a amplorii incidenței rănilor provocate de obiecte ascuțite în sectorul spitalicesc și în cel al asistenței medicale, dovezile științifice arată faptul că măsurile preventive și de protecție pot reduce semnificativ incidența accidentelor și a infecțiilor;

| 14. | întrucât un proces de evaluare completă a riscurilor este o condiție preliminară pentru adoptarea unor acțiuni adecvate în vederea prevenirii rănilor și a infecțiilor; |
| --- | --- |

14.

întrucât un proces de evaluare completă a riscurilor este o condiție preliminară pentru adoptarea unor acțiuni adecvate în vederea prevenirii rănilor și a infecțiilor;

| 15. | întrucât este nevoie ca angajatorii și reprezentanții cu răspunderi specifice privind securitatea și sănătatea lucrătorilor să coopereze pentru a preveni și proteja lucrătorii împotriva rănilor și infecțiilor provocate de obiecte medicale ascuțite; |
| --- | --- |

15.

întrucât este nevoie ca angajatorii și reprezentanții cu răspunderi specifice privind securitatea și sănătatea lucrătorilor să coopereze pentru a preveni și proteja lucrătorii împotriva rănilor și infecțiilor provocate de obiecte medicale ascuțite;

| 16. | întrucât lucrătorii în sectorul asistenței medicale sunt vizați cu precădere, dar nu exclusiv în privința rănilor provocate de obiecte ascuțite; |
| --- | --- |

16.

întrucât lucrătorii în sectorul asistenței medicale sunt vizați cu precădere, dar nu exclusiv în privința rănilor provocate de obiecte ascuțite;

| 17. | întrucât studenții care beneficiază, în cadrul programei lor de studiu, de formare în domeniul clinic nu sunt considerați drept lucrători în cadrul prezentului acord, aceștia ar trebui să fie incluși în sfera de aplicare a măsurilor de prevenire și protecție prevăzute de prezentul acord, daunele fiind reglementate în conformitate cu legislația și practicile naționale, |
| --- | --- |

17.

întrucât studenții care beneficiază, în cadrul programei lor de studiu, de formare în domeniul clinic nu sunt considerați drept lucrători în cadrul prezentului acord, aceștia ar trebui să fie incluși în sfera de aplicare a măsurilor de prevenire și protecție prevăzute de prezentul acord, daunele fiind reglementate în conformitate cu legislația și practicile naționale,

Clauza 1:   Scop

Scopul prezentului acord-cadru este:

| — | de a obține un mediu de lucru cât mai sigur posibil; |
| --- | --- |

—

de a obține un mediu de lucru cât mai sigur posibil;

| — | de a preveni rănile lucrătorilor provocate de orice tip de obiect medical ascuțit (inclusiv de ace); |
| --- | --- |

—

de a preveni rănile lucrătorilor provocate de orice tip de obiect medical ascuțit (inclusiv de ace);

| — | de a-i proteja pe lucrătorii expuși riscurilor; |
| --- | --- |

—

de a-i proteja pe lucrătorii expuși riscurilor;

| — | de a instaura o abordare integrată, stabilind politici pentru evaluarea riscurilor, prevenirea riscurilor, formarea profesională, informarea, sensibilizarea și monitorizarea; |
| --- | --- |

—

de a instaura o abordare integrată, stabilind politici pentru evaluarea riscurilor, prevenirea riscurilor, formarea profesională, informarea, sensibilizarea și monitorizarea;

| — | de a pune în aplicare proceduri de reacție și monitorizare. |
| --- | --- |

—

de a pune în aplicare proceduri de reacție și monitorizare.

Clauza 2:   Domeniul de aplicare

Prezentul acord se aplică tuturor lucrătorilor din sectorul spitalicesc și al asistenței medicale și tuturor celor care se află sub autoritatea managerială și supravegherea angajatorilor. Angajatorii ar trebui să depună eforturi pentru a se asigura că toți subcontractanții vor respecta dispozițiile prevăzute în prezentul acord.

Clauza 3:   Definiții

În sensul prezentului acord:

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

Clauza 4:   Principii

| 1. | O forță de muncă bine formată, care dispune de resurse corespunzătoare și de condiții de siguranță, este esențială pentru prevenirea riscului rănirii și al infectării cauzate de obiecte medicale ascuțite. Prevenirea expunerii reprezintă o strategie-cheie pentru eliminarea și minimizarea riscurilor de rănire și de infecție la locul de muncă. |
| --- | --- |

1.

O forță de muncă bine formată, care dispune de resurse corespunzătoare și de condiții de siguranță, este esențială pentru prevenirea riscului rănirii și al infectării cauzate de obiecte medicale ascuțite. Prevenirea expunerii reprezintă o strategie-cheie pentru eliminarea și minimizarea riscurilor de rănire și de infecție la locul de muncă.

| 2. | Rolul reprezentanților cu răspunderi specifice privind securitatea și sănătatea lucrătorilor este esențial în privința protecției și a prevenirii riscurilor. |
| --- | --- |

2.

Rolul reprezentanților cu răspunderi specifice privind securitatea și sănătatea lucrătorilor este esențial în privința protecției și a prevenirii riscurilor.

| 3. | Angajatorul are datoria de a asigura siguranța și sănătatea lucrătorilor în privința oricărui aspect legat de activitatea profesională, inclusiv în ceea ce privește factorii psihosociali și organizarea activității profesionale. |
| --- | --- |

3.

Angajatorul are datoria de a asigura siguranța și sănătatea lucrătorilor în privința oricărui aspect legat de activitatea profesională, inclusiv în ceea ce privește factorii psihosociali și organizarea activității profesionale.

| 4. | Fiecărui lucrător îi revine obligația de a avea grijă, în măsura posibilului, de sănătatea și securitatea sa proprie și a altor persoane care pot fi afectate de acțiunile sale la locul de muncă, în conformitate cu formarea și instrucțiunile date de angajatorul său. |
| --- | --- |

4.

Fiecărui lucrător îi revine obligația de a avea grijă, în măsura posibilului, de sănătatea și securitatea sa proprie și a altor persoane care pot fi afectate de acțiunile sale la locul de muncă, în conformitate cu formarea și instrucțiunile date de angajatorul său.

| 5. | Angajatorul trebuie să creeze un mediu în care lucrătorii și reprezentanții acestora să participe la dezvoltarea politicii în materie de sănătate și siguranță și a practicilor legate de aceasta. |
| --- | --- |

5.

Angajatorul trebuie să creeze un mediu în care lucrătorii și reprezentanții acestora să participe la dezvoltarea politicii în materie de sănătate și siguranță și a practicilor legate de aceasta.

| 6. | Principiul măsurilor preventive specifice indicate la clauzele 5-10 din prezentul acord prevede că nu trebuie niciodată presupus că nu există riscuri. Se aplică ierarhia principiilor generale de prevenire în conformitate cu articolul 6 din Directiva 89/391/CEE și cu articolele 3, 5 și 6 din Directiva 2000/54/CE. |
| --- | --- |

6.

Principiul măsurilor preventive specifice indicate la clauzele 5-10 din prezentul acord prevede că nu trebuie niciodată presupus că nu există riscuri. Se aplică ierarhia principiilor generale de prevenire în conformitate cu articolul 6 din Directiva 89/391/CEE și cu articolele 3, 5 și 6 din Directiva 2000/54/CE.

| 7. | Angajatorii și reprezentanții lucrătorilor trebuie să coopereze la nivelul adecvat pentru a elimina și preveni riscurile, a proteja siguranța și sănătatea lucrătorilor și a crea un mediu de lucru sigur, inclusiv prin consultări cu privire la alegerea și utilizarea echipamentului sigur, identificarea modului optim de efectuare a formării profesionale, a informării și a procesului de sensibilizare. |
| --- | --- |

7.

Angajatorii și reprezentanții lucrătorilor trebuie să coopereze la nivelul adecvat pentru a elimina și preveni riscurile, a proteja siguranța și sănătatea lucrătorilor și a crea un mediu de lucru sigur, inclusiv prin consultări cu privire la alegerea și utilizarea echipamentului sigur, identificarea modului optim de efectuare a formării profesionale, a informării și a procesului de sensibilizare.

| 8. | Este necesară adoptarea unor acțiuni prin intermediul informării și consultării, în conformitate cu legislația națională și/sau cu acordurile colective. |
| --- | --- |

8.

Este necesară adoptarea unor acțiuni prin intermediul informării și consultării, în conformitate cu legislația națională și/sau cu acordurile colective.

| 9. | Eficiența măsurilor de sensibilizare implică obligații partajate pentru angajatori, lucrători și reprezentanții acestora. |
| --- | --- |

9.

Eficiența măsurilor de sensibilizare implică obligații partajate pentru angajatori, lucrători și reprezentanții acestora.

| 10. | În vederea obținerii unor condiții de siguranță deplină la locul de muncă, este esențial să se adopte o combinație de măsuri de planificare, sensibilizare, informare, formare profesională, prevenire și monitorizare. |
| --- | --- |

10.

În vederea obținerii unor condiții de siguranță deplină la locul de muncă, este esențial să se adopte o combinație de măsuri de planificare, sensibilizare, informare, formare profesională, prevenire și monitorizare.

| 11. | Promovarea unei culturi a „neînvinuirii”. Procedura de raportare a incidentelor ar trebui să se concentreze asupra factorilor sistemici, mai curând decât asupra greșelilor individuale. Raportarea sistematică trebuie considerată drept procedura acceptată. |
| --- | --- |

11.

Promovarea unei culturi a „neînvinuirii”. Procedura de raportare a incidentelor ar trebui să se concentreze asupra factorilor sistemici, mai curând decât asupra greșelilor individuale. Raportarea sistematică trebuie considerată drept procedura acceptată.

Clauza 5:   Evaluarea riscurilor

| 1. | Procedurile de evaluare a riscurilor trebuie să se desfășoare în conformitate cu articolele 3 și 6 din Directiva 2000/54/CE și cu articolele 6 și 9 din Directiva 89/391/CEE. |
| --- | --- |

1.

Procedurile de evaluare a riscurilor trebuie să se desfășoare în conformitate cu articolele 3 și 6 din Directiva 2000/54/CE și cu articolele 6 și 9 din Directiva 89/391/CEE.

| 2. | Evaluarea riscurilor trebuie să includă stabilirea gradului de expunere, înțelegerea importanței unui mediu de lucru organizat, care dispune de resurse corespunzătoare, și trebuie să vizeze toate situațiile în care se produc răni sau în care se manipulează sânge sau alte materiale cu potențial infecțios. |
| --- | --- |

2.

Evaluarea riscurilor trebuie să includă stabilirea gradului de expunere, înțelegerea importanței unui mediu de lucru organizat, care dispune de resurse corespunzătoare, și trebuie să vizeze toate situațiile în care se produc răni sau în care se manipulează sânge sau alte materiale cu potențial infecțios.

| 3. | Evaluările riscului trebuie să țină cont de tehnologie, organizarea muncii, condițiile de lucru, nivelul calificării, factorii psihosociali asociați și de influența factorilor legați de mediul de lucru. Aceasta va duce la:






  — | identificarea modului în care ar putea fi eliminată expunerea; |
| --- | --- | --- |

3.

Evaluările riscului trebuie să țină cont de tehnologie, organizarea muncii, condițiile de lucru, nivelul calificării, factorii psihosociali asociați și de influența factorilor legați de mediul de lucru. Aceasta va duce la:

—

identificarea modului în care ar putea fi eliminată expunerea;

| — | analizarea opțiunii unor sisteme alternative posibile. |
| --- | --- |

—

analizarea opțiunii unor sisteme alternative posibile.

Clauza 6:   Eliminarea, prevenirea și protecția

| 1. | În cazul în care rezultatele evaluării riscurilor evidențiază riscul rănirii cu un obiect ascuțit și/sau riscul infectării, expunerea trebuie eliminată prin adoptarea următoarelor măsuri, fără a aduce atingere ordinii acestora:






  — | specificarea și implementarea unor proceduri sigure de utilizare și eliminare a instrumentelor medicale ascuțite și a deșeurilor contaminate. Aceste proceduri trebuie să fie reevaluate în mod regulat și trebuie să facă parte integrantă din măsurile de informare și formare a lucrătorilor menționate la clauza 8; |
| --- | --- | --- |

1.

În cazul în care rezultatele evaluării riscurilor evidențiază riscul rănirii cu un obiect ascuțit și/sau riscul infectării, expunerea trebuie eliminată prin adoptarea următoarelor măsuri, fără a aduce atingere ordinii acestora:

—

specificarea și implementarea unor proceduri sigure de utilizare și eliminare a instrumentelor medicale ascuțite și a deșeurilor contaminate. Aceste proceduri trebuie să fie reevaluate în mod regulat și trebuie să facă parte integrantă din măsurile de informare și formare a lucrătorilor menționate la clauza 8;

| — | eliminarea utilizării inutile a obiectelor ascuțite prin implementarea de schimbări în privința practicilor și pe baza rezultatelor evaluării riscurilor, asigurând dispozitive medicale care încorporează mecanisme de protecție menite să asigure siguranța; |
| --- | --- |

—

eliminarea utilizării inutile a obiectelor ascuțite prin implementarea de schimbări în privința practicilor și pe baza rezultatelor evaluării riscurilor, asigurând dispozitive medicale care încorporează mecanisme de protecție menite să asigure siguranța;

| — | trebuie să se interzică imediat practica repoziționării tecii acelor de unică folosință. |
| --- | --- |

—

trebuie să se interzică imediat practica repoziționării tecii acelor de unică folosință.

| 2. | Cu privire la activitate și la evaluarea riscurilor, riscul expunerii trebuie redus până la nivelul necesar pentru protejarea adecvată a siguranței și a sănătății lucrătorilor vizați. Următoarele măsuri trebuie aplicate în lumina rezultatelor evaluării riscurilor:






  — | plasarea dispozitivelor de eliminare eficace și a recipientelor marcate vizibil și sigure din punct de vedere tehnic pentru manipularea obiectelor ascuțite de unică folosință și a echipamentelor de injectare cât mai aproape de zonele evaluate în care sunt utilizate sau pot fi găsite obiecte ascuțite; |
| --- | --- | --- |

2.

Cu privire la activitate și la evaluarea riscurilor, riscul expunerii trebuie redus până la nivelul necesar pentru protejarea adecvată a siguranței și a sănătății lucrătorilor vizați. Următoarele măsuri trebuie aplicate în lumina rezultatelor evaluării riscurilor:

—

plasarea dispozitivelor de eliminare eficace și a recipientelor marcate vizibil și sigure din punct de vedere tehnic pentru manipularea obiectelor ascuțite de unică folosință și a echipamentelor de injectare cât mai aproape de zonele evaluate în care sunt utilizate sau pot fi găsite obiecte ascuțite;

| — | prevenirea riscului infecțiilor prin implementarea unor sisteme de lucru sigure, prin:






  (a) | dezvoltarea unei politici de prevenire cuprinzătoare și coerente, care să includă tehnologia, organizarea muncii, condițiile de muncă, factorii psihosociali asociați și influența factorilor legați de mediul de lucru; |
| --- | --- | --- |

—

prevenirea riscului infecțiilor prin implementarea unor sisteme de lucru sigure, prin:

(a)

dezvoltarea unei politici de prevenire cuprinzătoare și coerente, care să includă tehnologia, organizarea muncii, condițiile de muncă, factorii psihosociali asociați și influența factorilor legați de mediul de lucru;

| (b) | formarea profesională; |
| --- | --- |

(b)

formarea profesională;

| (c) | aplicarea unor proceduri de supraveghere a stării de sănătate, în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2000/54/CE; |
| --- | --- |

(c)

aplicarea unor proceduri de supraveghere a stării de sănătate, în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2000/54/CE;

| — | utilizarea echipamentului individual de protecție. |
| --- | --- |

—

utilizarea echipamentului individual de protecție.

| 3. | Dacă evaluarea menționată la clauza 5 relevă existența unui risc asupra securității și sănătății lucrătorilor datorat expunerii acestora la agenți biologici împotriva cărora există vaccinuri eficace, lucrătorilor ar trebui li se ofere posibilitatea vaccinării. |
| --- | --- |

3.

Dacă evaluarea menționată la clauza 5 relevă existența unui risc asupra securității și sănătății lucrătorilor datorat expunerii acestora la agenți biologici împotriva cărora există vaccinuri eficace, lucrătorilor ar trebui li se ofere posibilitatea vaccinării.

| 4. | Vaccinarea și, după caz, revaccinarea trebuie efectuate în conformitate cu legea și/sau practicile naționale, incluzând determinarea tipului de vaccin.






  — | Lucrătorii trebuie informați despre avantajele și dezavantajele vaccinării sau ale lipsei vaccinării. |
| --- | --- | --- |

4.

Vaccinarea și, după caz, revaccinarea trebuie efectuate în conformitate cu legea și/sau practicile naționale, incluzând determinarea tipului de vaccin.

—

Lucrătorii trebuie informați despre avantajele și dezavantajele vaccinării sau ale lipsei vaccinării.

| — | Vaccinarea trebuie pusă gratuit la dispoziția tuturor lucrătorilor și a studenților care prestează la locul de muncă activități de asistență medicală și activități asociate. |
| --- | --- |

—

Vaccinarea trebuie pusă gratuit la dispoziția tuturor lucrătorilor și a studenților care prestează la locul de muncă activități de asistență medicală și activități asociate.

Clauza 7:   Informarea și sensibilizarea

Deoarece obiectele ascuțite sunt considerate drept echipamente de lucru în sensul Directivei 89/655/CEE (8), în plus față de informațiile și instrucțiunile scrise care trebuie furnizate lucrătorilor și care sunt specificate la articolul 6 din Directiva 89/655/CEE, angajatorul trebuie să adopte următoarele măsuri adecvate:

| — | să evidențieze diversele riscuri; |
| --- | --- |

—

să evidențieze diversele riscuri;

| — | să ofere orientări în privința legislației existente; |
| --- | --- |

—

să ofere orientări în privința legislației existente;

| — | să promoveze bunele practici referitoare la prevenirea și înregistrarea incidentelor/accidentelor; |
| --- | --- |

—

să promoveze bunele practici referitoare la prevenirea și înregistrarea incidentelor/accidentelor;

| — | în vederea sensibilizării, să dezvolte activități și materiale promoționale în parteneriat cu sindicatele reprezentative și/sau cu reprezentanții lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

în vederea sensibilizării, să dezvolte activități și materiale promoționale în parteneriat cu sindicatele reprezentative și/sau cu reprezentanții lucrătorilor;

| — | să furnizeze informații cu privire la programele de sprijin disponibile. |
| --- | --- |

—

să furnizeze informații cu privire la programele de sprijin disponibile.

Clauza 8:   Pregătirea profesională

În afara măsurilor stabilite la articolul 9 din Directiva 2000/54/CE, trebuie asigurată formarea profesională adecvată privind politicile și procedurile asociate rănilor provocate de obiecte ascuțite, inclusiv:

| — | utilizarea corectă a dispozitivelor medicale care încorporează mecanisme de protecție împotriva obiectelor ascuțite; |
| --- | --- |

—

utilizarea corectă a dispozitivelor medicale care încorporează mecanisme de protecție împotriva obiectelor ascuțite;

| — | cursuri introductive de formare pentru toți angajații noi și cei temporari; |
| --- | --- |

—

cursuri introductive de formare pentru toți angajații noi și cei temporari;

| — | riscul asociat expunerii la contactul cu sângele și cu secrețiile organice; |
| --- | --- |

—

riscul asociat expunerii la contactul cu sângele și cu secrețiile organice;

| — | măsuri preventive, printre care precauții standard, sisteme de siguranță a muncii, utilizarea corectă și procedurile de eliminare, importanța imunizării, în funcție de procedurile de la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

măsuri preventive, printre care precauții standard, sisteme de siguranță a muncii, utilizarea corectă și procedurile de eliminare, importanța imunizării, în funcție de procedurile de la locul de muncă;

| — | procedurile de raportare, reacție și monitorizare și importanța acestora; |
| --- | --- |

—

procedurile de raportare, reacție și monitorizare și importanța acestora;

| — | măsurile care trebuie adoptate în caz de rănire. |
| --- | --- |

—

măsurile care trebuie adoptate în caz de rănire.

Angajatorii trebuie să organizeze și să asigure formarea profesională care este obligatorie pentru lucrători. Angajatorii trebuie să motiveze absența lucrătorilor atunci când aceștia trebuie să participe la formarea profesională. Această formare profesională trebuie pusă la dispoziție în mod regulat, luându-se în considerare rezultatele monitorizării, ale modernizării și îmbunătățirile aduse.

Clauza 9:   Raportarea

| 1. | Aceasta include revizuirea procedurilor de raportare aplicate împreună cu reprezentanții cu răspunderi specifice privind securitatea și sănătatea lucrătorilor și/sau cu reprezentanții adecvați ai angajatorilor/lucrătorilor. Printre mecanismele de raportare ar trebui să se numere sistemele existente la nivel local, național și european. |
| --- | --- |

1.

Aceasta include revizuirea procedurilor de raportare aplicate împreună cu reprezentanții cu răspunderi specifice privind securitatea și sănătatea lucrătorilor și/sau cu reprezentanții adecvați ai angajatorilor/lucrătorilor. Printre mecanismele de raportare ar trebui să se numere sistemele existente la nivel local, național și european.

| 2. | Lucrătorii trebuie să semnaleze imediat superiorului lor și/sau persoanei responsabile și/sau persoanei însărcinate cu securitatea și sănătatea la locul de muncă orice accident sau incident în care sunt implicate obiecte ascuțite. |
| --- | --- |

2.

Lucrătorii trebuie să semnaleze imediat superiorului lor și/sau persoanei responsabile și/sau persoanei însărcinate cu securitatea și sănătatea la locul de muncă orice accident sau incident în care sunt implicate obiecte ascuțite.

Clauza 10:   Reacții și monitorizare

Politicile și procedurile trebuie să fie aplicate în cazul în care se produce o rănire cauzată de un obiect ascuțit. Toți lucrătorii trebuie să fie sensibilizați cu privire la aceste proceduri și politici. Aceste activități ar trebui să fie conforme cu legislația europeană, națională/regională și cu acordurile colective, după caz.

În special, trebuie adoptate următoarele acțiuni:

| — | angajatorul trebuie să ia măsuri imediate în favoarea asistenței lucrătorului rănit, inclusiv prin asigurarea profilaxiei postexpunere și a testelor medicale necesare atunci când acestea sunt indicate din motive medicale și a supravegherii adecvate a sănătății în conformitate cu clauza 6 punctul 2 litera (c); |
| --- | --- |

—

angajatorul trebuie să ia măsuri imediate în favoarea asistenței lucrătorului rănit, inclusiv prin asigurarea profilaxiei postexpunere și a testelor medicale necesare atunci când acestea sunt indicate din motive medicale și a supravegherii adecvate a sănătății în conformitate cu clauza 6 punctul 2 litera (c);

| — | angajatorul investighează cauzele și circumstanțele și înregistrează accidentul/incidentul, adoptând – după caz – acțiunile necesare. Lucrătorul trebuie să furnizeze informațiile relevante la momentul adecvat pentru a completa detaliile necesare privind accidentul sau incidentul în cauză; |
| --- | --- |

—

angajatorul investighează cauzele și circumstanțele și înregistrează accidentul/incidentul, adoptând – după caz – acțiunile necesare. Lucrătorul trebuie să furnizeze informațiile relevante la momentul adecvat pentru a completa detaliile necesare privind accidentul sau incidentul în cauză;

| — | angajatorul trebuie, în cazul în care se produce o rănire, să ia în considerare următoarele etape, inclusiv consilierea lucrătorilor, după caz, și tratamentul medical garantat. Reabilitarea, continuarea contractului de muncă și accesul la compensații trebuie să fie în conformitate cu acordurile sau cu legislația națională și/sau sectorială. |
| --- | --- |

—

angajatorul trebuie, în cazul în care se produce o rănire, să ia în considerare următoarele etape, inclusiv consilierea lucrătorilor, după caz, și tratamentul medical garantat. Reabilitarea, continuarea contractului de muncă și accesul la compensații trebuie să fie în conformitate cu acordurile sau cu legislația națională și/sau sectorială.

Confidențialitatea cu privire la rănire, diagnostic și la tratament este esențială și trebuie respectată.

Clauza 11:   Aplicarea

Prezentul acord nu aduce atingere dispozițiilor dreptului intern și ale dreptului comunitar (9), în vigoare sau viitoare, care sunt mai favorabile protejării securității și sănătății lucrătorilor împotriva rănilor provocate de obiecte medicale ascuțite.

Părțile semnatare solicită Comisiei să înainteze prezentul acord-cadru Consiliului pentru ca, printr-o decizie a Consiliului, acordul să devină obligatoriu în statele membre ale Uniunii Europene.

În cazul în care este pus în aplicare, la nivel european, printr-o decizie a Consiliului și fără a aduce atingere rolului pe care îl au în acest sens Comisia, instanțele judecătorești naționale și Curtea Europeană de Justiție, interpretarea prezentului acord ar putea fi înaintată de Comisie părților semnatare, care vor emite un aviz.

Părțile semnatare revizuiesc prezentul acord după cinci ani de la data deciziei Consiliului, dacă acest lucru este solicitat de una dintre părțile semnatare ale acordului.

Bruxelles, 17 iulie 2009.

Pentru EPSU

Karen JENNINGS

Pentru HOSPEEM

Godfrey PERERA

---

(1)  Renumerotate: articolul 154 și articolul 155 alineatul (2) din TFUE.

1

(2)  JO L 183, 29.6.1989, p. 1.

2

(3)  JO L 393, 30.12.1990, p. 13. Ulterior, directiva a fost codificată în Directiva 2009/104/CE (JO L 260, 3.10.2009, p. 5).

3

(4)  JO L 262, 17.10.2000, p. 21.

4

(5)  COM(2007) 62 final, 21.2.2007.

5

(6)  JO L 80, 23.3.2002, p. 29.

6

(7)  JO L 206, 29.7.1991, p. 19.

7

(8)  Ulterior, directiva a fost codificată în Directiva 2009/104/CE.

8

(9)  Termenul „comunitar” a fost înlocuit, începând cu 1 decembrie 2009, cu termenul „Uniunii”.

9

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/73

---

DIRECTIVA 2010/34/UE A COMISIEI

din 31 mai 2010

de modificare a anexei I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului în ceea ce privește extinderea domeniului de utilizare a substanței active penconazol

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2009/77/CE a Comisiei (2), penconazolul a fost inclus ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE, cu dispoziția specială că statele membre pot autoriza numai utilizări în sere și că notificatorul urmează să prezinte informații suplimentare privind evoluția și comportamentul metabolitului U1 prezent în sol până la 31 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2009/77/CE a Comisiei (2), penconazolul a fost inclus ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE, cu dispoziția specială că statele membre pot autoriza numai utilizări în sere și că notificatorul urmează să prezinte informații suplimentare privind evoluția și comportamentul metabolitului U1 prezent în sol până la 31 decembrie 2011.

| (2) | La 6 mai 2009, notificatorul a transmis informațiile solicitate Germaniei, în calitatea ei de stat membru raportor desemnat prin Regulamentul (CE) nr. 451/2000 al Comisiei (3). Germania a evaluat informațiile suplimentare și a transmis Comisiei la 6 noiembrie 2009 un addendum la proiectul de raport de evaluare, care a fost distribuit pentru observații celorlalte state membre și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA). În observațiile primite nu au fost ridicate preocupări majore, iar celelalte state membre și EFSA nu au invocat niciun motiv care ar putea exclude extinderea domeniului de utilizare. Un proiect de raport de evaluare, împreună cu addendumul respectiv, a fost reanalizat de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și a fost finalizat la 11 mai 2010, sub forma raportului de reexaminare al Comisiei pentru penconazol. |
| --- | --- |

(2)

La 6 mai 2009, notificatorul a transmis informațiile solicitate Germaniei, în calitatea ei de stat membru raportor desemnat prin Regulamentul (CE) nr. 451/2000 al Comisiei (3). Germania a evaluat informațiile suplimentare și a transmis Comisiei la 6 noiembrie 2009 un addendum la proiectul de raport de evaluare, care a fost distribuit pentru observații celorlalte state membre și Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA). În observațiile primite nu au fost ridicate preocupări majore, iar celelalte state membre și EFSA nu au invocat niciun motiv care ar putea exclude extinderea domeniului de utilizare. Un proiect de raport de evaluare, împreună cu addendumul respectiv, a fost reanalizat de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și a fost finalizat la 11 mai 2010, sub forma raportului de reexaminare al Comisiei pentru penconazol.

| (3) | Noile informații privind evoluția și comportamentul metabolitului U1 transmise de către notificator și noua evaluare efectuată de statul membru raportor indică faptul că produsele de protecție a plantelor care conțin penconazol pot fi așteptate să satisfacă, în general, condițiile precizate la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările preconizate, astfel cum a fost prevăzut în dosarul inițial, examinate și detaliate în raportul de analiză al Comisiei. În consecință, nu mai este necesar să se limiteze utilizarea penconazolului în sere, astfel cum se prevede în Directiva 91/414/CEE, astfel cum a fost modificată de Directiva 2009/77/CE. |
| --- | --- |

(3)

Noile informații privind evoluția și comportamentul metabolitului U1 transmise de către notificator și noua evaluare efectuată de statul membru raportor indică faptul că produsele de protecție a plantelor care conțin penconazol pot fi așteptate să satisfacă, în general, condițiile precizate la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE, în special în ceea ce privește utilizările preconizate, astfel cum a fost prevăzut în dosarul inițial, examinate și detaliate în raportul de analiză al Comisiei. În consecință, nu mai este necesar să se limiteze utilizarea penconazolului în sere, astfel cum se prevede în Directiva 91/414/CEE, astfel cum a fost modificată de Directiva 2009/77/CE.

| (4) | Fără a aduce atingere acestei concluzii, este oportun să se obțină informații suplimentare privind anumite aspecte specifice. Articolul 6 alineatul (1) din Directiva 91/414/CEE prevede că includerea unei substanțe în anexa I poate fi supusă anumitor condiții. Prin urmare, este oportun să se solicite ca notificatorul să prezinte informații suplimentare privind evoluția și comportamentul metabolitului CGA179944 în soluri acide. |
| --- | --- |

(4)

Fără a aduce atingere acestei concluzii, este oportun să se obțină informații suplimentare privind anumite aspecte specifice. Articolul 6 alineatul (1) din Directiva 91/414/CEE prevede că includerea unei substanțe în anexa I poate fi supusă anumitor condiții. Prin urmare, este oportun să se solicite ca notificatorul să prezinte informații suplimentare privind evoluția și comportamentul metabolitului CGA179944 în soluri acide.

| (5) | Prin urmare, Directiva 91/414/CEE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Directiva 91/414/CEE ar trebui modificată în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Anexa I la Directiva 91/414/CEE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Articolul 2

Statele membre adoptă și publică, până la 30 iunie 2010 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă.

Statele membre aplică aceste acte începând cu 1 iulie 2010.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 31 mai 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1.

1

(2)  JO L 172, 2.7.2009, p. 23.

2

(3)  JO L 55, 29.2.2000, p. 25.

3

---

ANEXĂ

În anexa I la Directiva 91/414/CEE, coloana „Dispoziții specifice” din rândul 292 se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea A se înlocuiește cu următorul text:
  „PARTEA A
  Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid.” |
| --- | --- |

1.

Partea A se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA A

Se pot autoriza numai utilizările ca fungicid.”

| 2. | În partea B al patrulea paragraf, prima teză:
  „Statele membre în cauză solicită prezentarea de informații suplimentare cu privire la evoluția și comportamentul metabolitului U1, prezent în sol.”
  se înlocuiește cu textul:
  „Statele membre în cauză solicită prezentarea de informații suplimentare cu privire la evoluția și comportamentul metabolitului CGA179944 în soluri acide.” |
| --- | --- |

2.

În partea B al patrulea paragraf, prima teză:

„Statele membre în cauză solicită prezentarea de informații suplimentare cu privire la evoluția și comportamentul metabolitului U1, prezent în sol.”

se înlocuiește cu textul:

„Statele membre în cauză solicită prezentarea de informații suplimentare cu privire la evoluția și comportamentul metabolitului CGA179944 în soluri acide.”

---

DECIZII

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 134/75 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 134/75

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 26 aprilie 2010

de numire a unui membru austriac în cadrul Comitetului Economic și Social European

(2010/305/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 302,

având în vedere Decizia 2006/524/CE, Euratom (1),

având în vederea propunerea prezentată de guvernul austriac,

având în vedere avizul Comisiei,

întrucât un post de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European a devenit vacant ca urmare a încheierii mandatului domnului Heinz PETER,

DECIDE:

Articolul 1

Domnul Alfred GAJDOSIK, Mitglied im Präsidium der Fraktion Christlicher Gewerkschafter im Österreichischen Gewerkschaftsbund, Vorsitzender der Fraktion Christlicher Gewerkschafter in der Gewerkschaft vida und Mitglied im Präsidium der vida (Grup III – reprezentanți ai altor interese socioeconomice) se numește în calitate de membru în cadrul Comitetului Economic și Social European pentru durata rămasă a mandatului, respectiv până la 20 septembrie 2010.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 26 aprilie 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

M. Á. MORATINOS

---

(1)  JO L 207, 28.7.2006, p. 30.

1

---