# Euroopa Liidu L 145/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.145.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 145 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide11. juuni 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.145.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 145

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide11. juuni 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2010/319/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 22. märts 2010, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 501/2010, 10. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 2 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 502/2010, 10. juuni 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 4 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/320/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 8. juuni 2010, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid | 6 |
| | | 2010/321/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 7. juuni 2010, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (konventsioon nr 188) | 12 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/322/ÜVJP, 8. juuni 2010, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) ja pikendatakse selle kehtivust | 13 |
| | | 2010/323/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 10. juuni 2010, millega võimaldatakse Bulgaariale ja Saksamaale erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/2008 (elusloomade ja liha statistika kohta) kohaldamisest
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3617 all) | 15 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | | 2010/324/EL |
| | * | AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 2/2010, 19. märts 2010, põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse direktori ametisse nimetamise kohta | 16 |
| | | 2010/325/EL |
| | * | AKV-ELi suusaadikute komitee otsus nr 3/2010, 19. mai 2010, ettevõtluse arenduskeskuse direktori ametisse nimetamise kohta | 17 |
| | | 2010/326/EL |
| | * | AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 4/2010, 19. mai 2010, ettevõtluse arenduskeskuse asedirektori ametisse nimetamise kohta | 18 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2010/319/EL

*

Nõukogu otsus, 22. märts 2010, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

1

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EL) nr 501/2010, 10. juuni 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

2

Komisjoni määrus (EL) nr 502/2010, 10. juuni 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

4

OTSUSED

2010/320/EL

*

Nõukogu otsus, 8. juuni 2010, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

6

2010/321/EL

*

Nõukogu otsus, 7. juuni 2010, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (konventsioon nr 188)

12

*

Nõukogu otsus 2010/322/ÜVJP, 8. juuni 2010, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) ja pikendatakse selle kehtivust

13

2010/323/EL

*

Komisjoni otsus, 10. juuni 2010, millega võimaldatakse Bulgaariale ja Saksamaale erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/2008 (elusloomade ja liha statistika kohta) kohaldamisest
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 3617 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3617 all)

15

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

2010/324/EL

*

AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 2/2010, 19. märts 2010, põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse direktori ametisse nimetamise kohta

16

2010/325/EL

*

AKV-ELi suusaadikute komitee otsus nr 3/2010, 19. mai 2010, ettevõtluse arenduskeskuse direktori ametisse nimetamise kohta

17

2010/326/EL

*

AKV-ELi suursaadikute komitee otsus nr 4/2010, 19. mai 2010, ettevõtluse arenduskeskuse asedirektori ametisse nimetamise kohta

18

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. märts 2010,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles käsitletakse tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta

(2010/319/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (edaspidi „assotsiatsioonileping”), (1) jõustus 20. novembril 1995. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (edaspidi „assotsiatsioonileping”), (1) jõustus 20. novembril 1995.

| (2) | Assotsiatsioonilepingu artikliga 47 nähakse ette vajaduse korral Euroopa vastavushindamise lepingu sõlmimine ja assotsiatsioonilepingu artikliga 55 nähakse ette, et tuleb teha kõik lepinguosaliste õigusnormide ühtlustamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Assotsiatsioonilepingu artikliga 47 nähakse ette vajaduse korral Euroopa vastavushindamise lepingu sõlmimine ja assotsiatsioonilepingu artikliga 55 nähakse ette, et tuleb teha kõik lepinguosaliste õigusnormide ühtlustamiseks.

| (3) | Tuleks allkirjastada assotsiatsioonilepingu protokoll, mis käsitleb tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist (edaspidi „protokoll”), mis parafeeriti Brüsselis 24. juunil 2009, |
| --- | --- |

(3)

Tuleks allkirjastada assotsiatsioonilepingu protokoll, mis käsitleb tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist (edaspidi „protokoll”), mis parafeeriti Brüsselis 24. juunil 2009,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (mis käsitleb tööstustoodete vastavushindamist ja tunnustamist (edaspidi „protokoll”) (2) allkirjastamine kiidetakse liidu nimel heaks, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud liidu nimel protokollile alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. märts 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Á. MORATINOS

---

(1)  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

1

(2)  Protokoll avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas hiljem.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

MÄÄRUSED

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 501/2010,

10. juuni 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 44,4 |
| MK | 39,5 |
| TR | 60,4 |
| ZZ | 48,1 |
| 0707 00 05 | MA | 37,3 |
| MK | 41,0 |
| TR | 117,0 |
| ZZ | 65,1 |
| 0709 90 70 | MA | 68,1 |
| TR | 106,3 |
| ZZ | 87,2 |
| 0805 50 10 | AR | 95,9 |
| BR | 112,1 |
| TR | 100,4 |
| US | 83,4 |
| ZA | 105,7 |
| ZZ | 99,5 |
| 0808 10 80 | AR | 97,5 |
| BR | 79,0 |
| CA | 103,3 |
| CL | 103,6 |
| CN | 54,8 |
| IL | 49,0 |
| NZ | 107,1 |
| US | 122,5 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 95,5 |
| ZZ | 92,9 |
| 0809 10 00 | TN | 380,0 |
| TR | 187,8 |
| ZZ | 283,9 |
| 0809 20 95 | TR | 436,0 |
| US | 574,5 |
| ZZ | 505,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

44,4

MK

39,5

TR

60,4

ZZ

48,1

0707 00 05

MA

37,3

MK

41,0

TR

117,0

ZZ

65,1

0709 90 70

MA

68,1

TR

106,3

ZZ

87,2

0805 50 10

AR

95,9

BR

112,1

TR

100,4

US

83,4

ZA

105,7

ZZ

99,5

0808 10 80

AR

97,5

BR

79,0

CA

103,3

CL

103,6

CN

54,8

IL

49,0

NZ

107,1

US

122,5

UY

116,3

ZA

95,5

ZZ

92,9

0809 10 00

TN

380,0

TR

187,8

ZZ

283,9

0809 20 95

TR

436,0

US

574,5

ZZ

505,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 502/2010,

10. juuni 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 500/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 500/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. juunil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuni 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 142, 10.6.2010, lk 5.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 11. juunist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 41,01 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,01 | 2,60 |
| 1701 12 10 (1) | 41,01 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,01 | 2,30 |
| 1701 91 00 (2) | 41,01 | 5,17 |
| 1701 99 10 (2) | 41,01 | 2,03 |
| 1701 99 90 (2) | 41,01 | 2,03 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

41,01

0,00

1701 11 90 (1)

41,01

2,60

1701 12 10 (1)

41,01

0,00

1701 12 90 (1)

41,01

2,30

1701 91 00 (2)

41,01

5,17

1701 99 10 (2)

41,01

2,03

1701 99 90 (2)

41,01

2,03

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/6

---

NÕUKOGU OTSUS,

8. juuni 2010,

mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

(2010/320/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136,

võttes arvesse komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

(1)

ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet.

| (2) | ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda.

| (3) | Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks (1). Samuti kehtestas nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks (1). Samuti kehtestas nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9.

| (5) | Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aastal 1⁄4 % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 % majanduskasvu. Praegu prognoositakse 2010. aastaks SKP reaalkasvu järsku langust, millele järgneb 2011. aastal täiendav langus. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus tegemise ajal prognoositud 12,7 protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010) ja on oht, et seda korrigeeritakse veelgi ülespoole (vahemikus 0,3–0,5 % SKPst) pärast seda, kui Eurostat on lõpule viinud koos Kreeka statistikaametiga korraldatava uurimise (2). Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist. Esialgne hinnang, mille komisjon koostas 2010. aasta märtsis, näitas, et Kreeka rakendas 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks kavandatud fiskaalmeetmeid nõuetekohaselt. Majandusstsenaariumi järsk muutus tähendab aga, et need kavad ei kehti enam. Tulenevalt otsesest ohust valitsemissektori krediidivõimele on aasta jooksul vaja võtta veel karmimaid meetmeid. Võttes arvesse praegu prognoositavat majanduslangust, on eelarvepuudujäägi vähendamise algselt kavandatud kava elluviimine ebarealistlik. Võib väita, et Kreekas on aset leidnud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, ning seepärast on ELi toimimise lepingu artikli 136 ja artikli 126 lõike 9 raames läbivaadatud soovituste esitamine õigustatud. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aastal 1⁄4 % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 % majanduskasvu. Praegu prognoositakse 2010. aastaks SKP reaalkasvu järsku langust, millele järgneb 2011. aastal täiendav langus. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus tegemise ajal prognoositud 12,7 protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010) ja on oht, et seda korrigeeritakse veelgi ülespoole (vahemikus 0,3–0,5 % SKPst) pärast seda, kui Eurostat on lõpule viinud koos Kreeka statistikaametiga korraldatava uurimise (2). Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist. Esialgne hinnang, mille komisjon koostas 2010. aasta märtsis, näitas, et Kreeka rakendas 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamiseks kavandatud fiskaalmeetmeid nõuetekohaselt. Majandusstsenaariumi järsk muutus tähendab aga, et need kavad ei kehti enam. Tulenevalt otsesest ohust valitsemissektori krediidivõimele on aasta jooksul vaja võtta veel karmimaid meetmeid. Võttes arvesse praegu prognoositavat majanduslangust, on eelarvepuudujäägi vähendamise algselt kavandatud kava elluviimine ebarealistlik. Võib väita, et Kreekas on aset leidnud ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, ning seepärast on ELi toimimise lepingu artikli 136 ja artikli 126 lõike 9 raames läbivaadatud soovituste esitamine õigustatud.

| (6) | Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, tundub, et nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuses sätestatud tähtaega, mille jooksul Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama, tuleb pikendada kahe aasta võrra, st aastani 2014. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse eespool esitatud kaalutlusi, tundub, et nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuses sätestatud tähtaega, mille jooksul Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama, tuleb pikendada kahe aasta võrra, st aastani 2014.

| (7) | Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 115,1 % SKPst. See on üks suurimaid võla suhte näitajaid ELis ja ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Peale selle on oht, et seda näitajat korrigeeritakse käimasoleva statistilise uurimise tulemusel veelgi ülespoole (5–7 protsendipunkti võrra). Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2014. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga märkimisväärselt suurendanud eelarvevälised vahendid. See on vähendanud turgude usaldust Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lähendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele. |
| --- | --- |

(7)

Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 115,1 % SKPst. See on üks suurimaid võla suhte näitajaid ELis ja ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Peale selle on oht, et seda näitajat korrigeeritakse käimasoleva statistilise uurimise tulemusel veelgi ülespoole (5–7 protsendipunkti võrra). Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2014. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga märkimisväärselt suurendanud eelarvevälised vahendid. See on vähendanud turgude usaldust Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lähendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele.

| (8) | Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvate liikmesriikide poolt antakse abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine on jätkuv sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesoleva otsuse nõuded. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul, |
| --- | --- |

(8)

Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvate liikmesriikide poolt antakse abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine on jätkuv sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesoleva otsuse nõuded. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2014. aastaks.

2.   Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarvepuudujääk, mis ei ole suurem kui 18 508 miljonit eurot (8,0 % SKPst) 2010. aastal, 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal, 14 916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal, 11 399 miljonit eurot (4,9 % SKPst) 2013. aastal ja 6 385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal. Selleks peab struktuurne eelarvepositsioon paranema vähemalt 10 % SKPst aastatel 2009–2014.

3.   Lõikes 2 sätestatud kohandamiskava kohaselt ei tohi valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada 2010. aastal 34 058 miljonit eurot, 2011. aastal 17 365 miljonit eurot, 2012. aastal 15 016 miljonit eurot, 2013. aastal 11 599 miljonit eurot ja 2014. aastal 7 885 miljonit eurot. Praeguste SKP prognooside alusel väheneks võla suhe SKPsse vastavalt 133,2 % aastal 2010, 145,2 % aastal 2011, 148,8 % aastal 2012, 149,6 % aastal 2013 ja 148,4 % aastal 2014.

Artikkel 2

1.   Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010. aasta juuni lõppu:

| a) | õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt; |
| --- | --- |

a)

õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt;

| b) | õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul; |
| --- | --- |

b)

õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul;

| c) | ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot; |
| --- | --- |

c)

ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot;

| d) | enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot; |
| --- | --- |

d)

enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot;

| e) | kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

e)

kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal);

| f) | riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 100 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

f)

riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 100 miljonit eurot 2010. aastal);

| g) | pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1 900 miljonit eurot terve aasta jooksul (1 500 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

g)

pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1 900 miljonit eurot terve aasta jooksul (1 500 miljonit eurot 2010. aastal);

| h) | käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

h)

käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal);

| i) | kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1 050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal); |
| --- | --- |

i)

kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1 050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal);

| j) | õigusakt, millega rakendatakse teenustedirektiiv (3); |
| --- | --- |

j)

õigusakt, millega rakendatakse teenustedirektiiv (3);

| k) | õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid; |
| --- | --- |

k)

õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid;

| l) | luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

l)

luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist;

| m) | õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist; |
| --- | --- |

m)

õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist;

| n) | avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga; |
| --- | --- |

n)

avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga;

| o) | struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada; |
| --- | --- |

o)

struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada;

| p) | iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust; |
| --- | --- |

p)

iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust;

| q) | pankade järelevalve tugevdamine kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressteste. |
| --- | --- |

q)

pankade järelevalve tugevdamine kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressteste.

2.   Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta septembri lõpuks:

| a) | 2011. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3 % SKPst (4,1 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Eelarvesse lisatakse eelkõige järgmised meetmed (või erandolukorras meetmed, mis annavad võrreldava säästu): valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); Kreeka valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 1 miljardi euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 500 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, piirkondlikud omavalitsused, avalik-õiguslikud äriühingud, kohalikud omavalitsused, riigiasutused ja muud avalikud sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses; |
| --- | --- |

a)

2011. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3 % SKPst (4,1 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Eelarvesse lisatakse eelkõige järgmised meetmed (või erandolukorras meetmed, mis annavad võrreldava säästu): valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); Kreeka valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 1 miljardi euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 500 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, piirkondlikud omavalitsused, avalik-õiguslikud äriühingud, kohalikud omavalitsused, riigiasutused ja muud avalikud sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses;

| b) | õigusakt, millega reformitakse pensionisüsteemi, et tagada jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Õigusakt peaks eelkõige hõlmama järgmist: kehtestatakse ühtne seadusjärgne pensioniiga 65 aastat (sh naiste jaoks); praegused pensionifondid liidetakse kolmeks fondiks ja kehtestatakse uus ühtne pensionisüsteem kõikide praeguste ja tulevaste töötajate jaoks (hakatakse kohaldama 1. jaanuaril 2013); vähendatakse pensionide ülemmäära; järk-järgult pikendatakse täispensioni saamiseks vajalikku minimaalset makseperioodi 37 aastalt 40 aastale (aastaks 2015); alates 1. jaanuarist 2011 on minimaalne pensioniiga 60 aastat (sh raske ja ohtliku töö tegijad ja need, kes on 40 aastat pensionimakseid teinud); kõrvaldatakse enne 1993. aastat pensionile jäänute suhtes kehtinud erieeskirjad (säilitades juba omandatud õigused); raske ja ohtliku töö tegijate loetelu lühendatakse oluliselt; vähendatakse pensioniõigusi (6 % aastas) juhul, kui pensionile jääja on 60–65 aastat vana ja on pensionimakseid teinud vähem kui 40 aastat; kehtestatakse automaatne kohandamismehhanism, millega seotakse pensioniiga eluea eeldatava suurenemisega (alates 2020. aastast); seadusjärgsest pensionieast vanematele inimestele tagatakse miinimumpension; kehtestatakse rangemad tingimused töövõimetuspensionide saamiseks ja tingimused vaadatakse korrapäraselt üle; muudetakse maksepõhise süsteemi puhul kasutatavat pensionide arvutamise valemit, et tehtavad maksed oleksid saadava tuluga paremini seotud (aastakoefitsient on piiratud keskmise aastase määraga 1,2 %); pensionimaksetega hõlmatud sissetuleku arvutamiseks kasutatavat valemit laiendatakse nii, et see hõlmab kogu eluea jooksul saadud sissetulekuid (säilitades omandatud õigused). Kõnealuse õigusakti rakendamine peaks vähendama pensionikulude prognoositavat suurenemist SKP suhtes allapoole euroala keskmist järgmistel kümnenditel ning tänu sellele peaksid pensionide maksmiseks tehtavate avaliku sektori kulutused suurenema ajavahemikul 2010–2060 vähem kui 2,5 % SKPst; |
| --- | --- |

b)

õigusakt, millega reformitakse pensionisüsteemi, et tagada jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Õigusakt peaks eelkõige hõlmama järgmist: kehtestatakse ühtne seadusjärgne pensioniiga 65 aastat (sh naiste jaoks); praegused pensionifondid liidetakse kolmeks fondiks ja kehtestatakse uus ühtne pensionisüsteem kõikide praeguste ja tulevaste töötajate jaoks (hakatakse kohaldama 1. jaanuaril 2013); vähendatakse pensionide ülemmäära; järk-järgult pikendatakse täispensioni saamiseks vajalikku minimaalset makseperioodi 37 aastalt 40 aastale (aastaks 2015); alates 1. jaanuarist 2011 on minimaalne pensioniiga 60 aastat (sh raske ja ohtliku töö tegijad ja need, kes on 40 aastat pensionimakseid teinud); kõrvaldatakse enne 1993. aastat pensionile jäänute suhtes kehtinud erieeskirjad (säilitades juba omandatud õigused); raske ja ohtliku töö tegijate loetelu lühendatakse oluliselt; vähendatakse pensioniõigusi (6 % aastas) juhul, kui pensionile jääja on 60–65 aastat vana ja on pensionimakseid teinud vähem kui 40 aastat; kehtestatakse automaatne kohandamismehhanism, millega seotakse pensioniiga eluea eeldatava suurenemisega (alates 2020. aastast); seadusjärgsest pensionieast vanematele inimestele tagatakse miinimumpension; kehtestatakse rangemad tingimused töövõimetuspensionide saamiseks ja tingimused vaadatakse korrapäraselt üle; muudetakse maksepõhise süsteemi puhul kasutatavat pensionide arvutamise valemit, et tehtavad maksed oleksid saadava tuluga paremini seotud (aastakoefitsient on piiratud keskmise aastase määraga 1,2 %); pensionimaksetega hõlmatud sissetuleku arvutamiseks kasutatavat valemit laiendatakse nii, et see hõlmab kogu eluea jooksul saadud sissetulekuid (säilitades omandatud õigused). Kõnealuse õigusakti rakendamine peaks vähendama pensionikulude prognoositavat suurenemist SKP suhtes allapoole euroala keskmist järgmistel kümnenditel ning tänu sellele peaksid pensionide maksmiseks tehtavate avaliku sektori kulutused suurenema ajavahemikul 2010–2060 vähem kui 2,5 % SKPst;

| c) | raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt; |
| --- | --- |

c)

raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt;

| d) | avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes; |
| --- | --- |

d)

avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes;

| e) | õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli; |
| --- | --- |

e)

õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli;

| f) | algatatakse avaliku halduse ja kehtivate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine; |
| --- | --- |

f)

algatatakse avaliku halduse ja kehtivate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;

| g) | avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta; |
| --- | --- |

g)

avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta;

| h) | valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, (4) (EÜ) nr 264/2000, (5) (EÜ) nr 1221/2002, (6) (EÜ) nr 501/2004, (7) (EÜ) nr 1222/2004, (8) (EÜ) nr 1161/2005, (9) (EÜ) nr 223/2009 (10) ja (EÜ) nr 479/2009 (11); |
| --- | --- |

h)

valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, (4) (EÜ) nr 264/2000, (5) (EÜ) nr 1221/2002, (6) (EÜ) nr 501/2004, (7) (EÜ) nr 1222/2004, (8) (EÜ) nr 1161/2005, (9) (EÜ) nr 223/2009 (10) ja (EÜ) nr 479/2009 (11);

| i) | korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta). |
| --- | --- |

i)

korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta).

3.   Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta detsembri lõpuks:

| a) | lõike 2 punktides a ja d osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu; |
| --- | --- |

a)

lõike 2 punktides a ja d osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu;

| b) | õigusakti eelnõu, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Sellega tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 10 protsendile assigneeringute kogusummast. Samuti tuleb luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada sõltumatu fiskaalasutus, kelle ülesanne oleks anda nõu ja teostada ekspertkontrolli fiskaalküsimustes; |
| --- | --- |

b)

õigusakti eelnõu, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Sellega tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 10 protsendile assigneeringute kogusummast. Samuti tuleb luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada sõltumatu fiskaalasutus, kelle ülesanne oleks anda nõu ja teostada ekspertkontrolli fiskaalküsimustes;

| c) | õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv; |
| --- | --- |

c)

õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv;

| d) | miinimumpalka käsitlev õigusakt, millega kehtestatakse miinimumpalga alamkategooriad sellistele riskirühmadele nagu noored ja pikaajalised töötud ning meetmed, millega tagatakse, et praegused miinimumpalgad fikseeritakse nominaalselt vähemalt kolmeks aastaks; |
| --- | --- |

d)

miinimumpalka käsitlev õigusakt, millega kehtestatakse miinimumpalga alamkategooriad sellistele riskirühmadele nagu noored ja pikaajalised töötud ning meetmed, millega tagatakse, et praegused miinimumpalgad fikseeritakse nominaalselt vähemalt kolmeks aastaks;

| e) | töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega ühe aastani, vähendada lahkumistoetuse üldist määra ning tagada, et lihttöölised ja spetsialistid saaksid lahkumistoetust samadel tingimustel, samuti selleks, et tõsta kollektiivset koondamist käsitlevate eeskirjade kohaldamise alammäära eelkõige suuremate äriühingute puhul ning hõlbustada ajutiste lepingute senisest suuremat kasutamist; |
| --- | --- |

e)

töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega ühe aastani, vähendada lahkumistoetuse üldist määra ning tagada, et lihttöölised ja spetsialistid saaksid lahkumistoetust samadel tingimustel, samuti selleks, et tõsta kollektiivset koondamist käsitlevate eeskirjade kohaldamise alammäära eelkõige suuremate äriühingute puhul ning hõlbustada ajutiste lepingute senisest suuremat kasutamist;

| f) | struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt; |
| --- | --- |

f)

struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt;

| g) | kehtestatakse uus ravimisüsteem, millega eelistatakse geneeriliste ravimite kasutamist; |
| --- | --- |

g)

kehtestatakse uus ravimisüsteem, millega eelistatakse geneeriliste ravimite kasutamist;

| h) | luuakse ühtne riigihankesüsteem koos keskse hankeasutusega, millega tagatakse eelkõige tõhus hankemenetlus ning eel- ja järelkontrollide korraldamine; |
| --- | --- |

h)

luuakse ühtne riigihankesüsteem koos keskse hankeasutusega, millega tagatakse eelkõige tõhus hankemenetlus ning eel- ja järelkontrollide korraldamine;

| i) | õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust; |
| --- | --- |

i)

õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust;

| j) | muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, ostuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks; |
| --- | --- |

j)

muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, ostuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks;

| k) | parandatakse avaliku sektori varade haldamist, et saada vähemalt 1 miljard eurot aastas ajavahemikus 2011–2013; |
| --- | --- |

k)

parandatakse avaliku sektori varade haldamist, et saada vähemalt 1 miljard eurot aastas ajavahemikus 2011–2013;

| l) | meetmeid, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud. |
| --- | --- |

l)

meetmeid, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud.

4.   Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta märtsi lõpuks:

| a) | lõike 3 punktis b osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu. |
| --- | --- |

a)

lõike 3 punktis b osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu.

5.   Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta juuni lõpuks:

| a) | avalikus sektoris kehtestatakse tõhus ja ühtne palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi; |
| --- | --- |

a)

avalikus sektoris kehtestatakse tõhus ja ühtne palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi;

| b) | meetmeid, millega rakendatakse avaliku halduse toimimist käsitleva sõltumatu välisuurimise tulemusi; |
| --- | --- |

b)

meetmeid, millega rakendatakse avaliku halduse toimimist käsitleva sõltumatu välisuurimise tulemusi;

| c) | tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tagatakse, et kõik töökohad oleksid täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse korraldada tulevate kontrollide arvulised eesmärgid. |
| --- | --- |

c)

tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tagatakse, et kõik töökohad oleksid täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse korraldada tulevate kontrollide arvulised eesmärgid.

6.   Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta septembri lõpuks:

| a) | 2012. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 2,2 % SKPst. Eelarve sisaldab järgmisi meetmeid (või erandolukorras meetmeid, mis annavad võrreldava säästu): käibemaksubaasi täiendav laiendamine, kehtestades vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste suhtes tavapärase maksumäära (et saada täiendavalt vähemalt 300 miljonit eurot); avaliku sektori tööhõive vähendamine lisaks eeskirjale, mille kohaselt võib avalikus sektoris 5 pensionilejääja asemele võtta 1 töötaja (et säästa vähemalt 600 miljonit eurot); mittealkohoolsete jookide aktsiisi kehtestamine (kokku vähemalt 300 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine varade väärtuste ajakohastamise abil (et saada lisatulu vähemalt 200 miljonit eurot); keskvalitsusest madalamate tasandite ümberkorraldamine (sääst on vähemalt 500 miljonit eurot), et vähendada valitsemissektori vahetarbimist (vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2011. aastaga), pensionide nominaalne külmutamine; teatavate elukutsete esindajate hinnangulise maksustamise tõhustamine (et saada vähemalt 100 miljonit eurot); avalik-õiguslikele ettevõtjatele tehtavate ülekannete vähendamine (vähemalt 800 miljoni euro võrra) pärast nende ümberkorraldamist; töötushüvitiste miinimumgarantiide kehtestamine (et säästa 500 miljonit eurot); hasartmängude maksustamisest saadava tulu täiendav suurendamine (vähemalt 225 miljonit saadakse lubade müügist ja 400 miljonit litsentsitasudena); |
| --- | --- |

a)

2012. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 2,2 % SKPst. Eelarve sisaldab järgmisi meetmeid (või erandolukorras meetmeid, mis annavad võrreldava säästu): käibemaksubaasi täiendav laiendamine, kehtestades vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste suhtes tavapärase maksumäära (et saada täiendavalt vähemalt 300 miljonit eurot); avaliku sektori tööhõive vähendamine lisaks eeskirjale, mille kohaselt võib avalikus sektoris 5 pensionilejääja asemele võtta 1 töötaja (et säästa vähemalt 600 miljonit eurot); mittealkohoolsete jookide aktsiisi kehtestamine (kokku vähemalt 300 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine varade väärtuste ajakohastamise abil (et saada lisatulu vähemalt 200 miljonit eurot); keskvalitsusest madalamate tasandite ümberkorraldamine (sääst on vähemalt 500 miljonit eurot), et vähendada valitsemissektori vahetarbimist (vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2011. aastaga), pensionide nominaalne külmutamine; teatavate elukutsete esindajate hinnangulise maksustamise tõhustamine (et saada vähemalt 100 miljonit eurot); avalik-õiguslikele ettevõtjatele tehtavate ülekannete vähendamine (vähemalt 800 miljoni euro võrra) pärast nende ümberkorraldamist; töötushüvitiste miinimumgarantiide kehtestamine (et säästa 500 miljonit eurot); hasartmängude maksustamisest saadava tulu täiendav suurendamine (vähemalt 225 miljonit saadakse lubade müügist ja 400 miljonit litsentsitasudena);

| b) | vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul; |
| --- | --- |

b)

vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul;

| c) | impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine; |
| --- | --- |

c)

impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine;

| d) | struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi; |
| --- | --- |

d)

struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi;

| e) | parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga). |
| --- | --- |

e)

parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga).

7.   Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta detsembri lõpuks:

| a) | lõike 6 punktis a osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu; |
| --- | --- |

a)

lõike 6 punktis a osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu;

| b) | ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine). |
| --- | --- |

b)

ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine).

Artikkel 3

Kreeka teeb komisjoniga täiel määral koostööd ja edastab põhjendatud taotluse korral komisjonile viivitamata andmed või dokumendid, mida on vaja selleks, et jälgida, kas käesolevat otsust täidetakse.

Artikkel 4

1.   Kreeka esitab nõukogule ja komisjonile kord kvartalis aruande, milles on esitatud poliitilised meetmed, mida on võetud käesoleva otsuse täitmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanded peaksid sisaldama järgmist üksikasjalikku teavet:

| a) | konkreetsed meetmed, mida on rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju; |
| --- | --- |

a)

konkreetsed meetmed, mida on rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju;

| b) | konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele; |
| --- | --- |

b)

konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele;

| c) | riigieelarve igakuine täitmine; |
| --- | --- |

c)

riigieelarve igakuine täitmine;

| d) | aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta; |
| --- | --- |

d)

aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta;

| e) | võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine; |
| --- | --- |

e)

võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine;

| f) | teave avaliku sektori alaliste ja ajutiste töötajate arvu muutmise kohta; |
| --- | --- |

f)

teave avaliku sektori alaliste ja ajutiste töötajate arvu muutmise kohta;

| g) | maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud (koguvõlgnevused); |
| --- | --- |

g)

maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud (koguvõlgnevused);

| h) | avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord. |
| --- | --- |

h)

avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord.

3.   Komisjon ja nõukogu analüüsivad aruandeid, et anda hinnang selle kohta, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Seoses kõnealuste hinnangutega võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja võtta käesoleva otsusega ettenähtud kohandamiskava saavutamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Luxembourg, 8. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997. lk 6.

1

(2)  Eurostati pressiteade nr 55/2010, 22. aprill 2010.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

3

(4)  Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 3. veebruari 2000. aasta määrus (EÜ) nr 264/2000 nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2002 valitsemissektori muude kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märts 2004. aasta määrus (EÜ) nr 501/2004 valitsemissektori rahastamiskontode kvartaliandmete kohta (ELT L 81, 19.3.2004, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 28. juuni 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1222/2004 kvartaalset valitsemissektori võlga käsitlevate andmete kogumise ja edastamise kohta (ELT L 233, 2.7.2004, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1161/2005 muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa (ELT L 191, 22.7.2005, lk 22).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märts 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

10

(11)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 479/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 1).

11

---

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. juuni 2010,

millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (konventsioon nr 188)

(2010/321/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 48 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõike 8 esimese lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO”) konventsioon nr 188 kalandustöö kohta (edaspidi „konventsioon”) võeti vastu ILO rahvusvahelisel töökonverentsil 14. juunil 2007. aastal Genfis, kus selle vastuvõtmise poolt hääletasid kõik Euroopa Liidu liikmesriikide delegatsioonid. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO”) konventsioon nr 188 kalandustöö kohta (edaspidi „konventsioon”) võeti vastu ILO rahvusvahelisel töökonverentsil 14. juunil 2007. aastal Genfis, kus selle vastuvõtmise poolt hääletasid kõik Euroopa Liidu liikmesriikide delegatsioonid.

| (2) | Konventsioon annab olulise panuse kalandussektori arengusse rahvusvahelisel tasandil, tagades kaluritele inimväärse töö ning kalalaevaomanikele õiglasemad konkurentsitingimused, mistõttu on soovitav, et konventsiooni sätteid rakendataks nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

(2)

Konventsioon annab olulise panuse kalandussektori arengusse rahvusvahelisel tasandil, tagades kaluritele inimväärse töö ning kalalaevaomanikele õiglasemad konkurentsitingimused, mistõttu on soovitav, et konventsiooni sätteid rakendataks nii kiiresti kui võimalik.

| (3) | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon toetavad ILO rahvusvaheliste töökonventsioonide (mida ILO klassifitseerib kui ajakohastatud konventsioone) ratifitseerimist kui panust, mis toetab Euroopa Liidu püüdlusi tagada inimväärne töö kõigile nii liidus kui ka sellest väljaspool. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon toetavad ILO rahvusvaheliste töökonventsioonide (mida ILO klassifitseerib kui ajakohastatud konventsioone) ratifitseerimist kui panust, mis toetab Euroopa Liidu püüdlusi tagada inimväärne töö kõigile nii liidus kui ka sellest väljaspool.

| (4) | Kooskõlas ILO põhikirjaga ei mõjuta ükski konverentsil vastu võetud konventsioon või soovitus või liikmesriigi ratifitseeritud konventsioon mingil juhul õigusakte, otsuseid, tavasid ega kokkuleppeid, mis tagavad asjaomastele töötajatele konventsioonis või soovituses ettenähtust soodsamad tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas ILO põhikirjaga ei mõjuta ükski konverentsil vastu võetud konventsioon või soovitus või liikmesriigi ratifitseeritud konventsioon mingil juhul õigusakte, otsuseid, tavasid ega kokkuleppeid, mis tagavad asjaomastele töötajatele konventsioonis või soovituses ettenähtust soodsamad tingimused.

| (5) | Konventsiooni teatavad sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimist käsitlevad sätted kuuluvad liidu ainupädevusse. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni teatavad sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimist käsitlevad sätted kuuluvad liidu ainupädevusse.

| (6) | Liit ei saa konventsiooni ratifitseerida, sest selle osalisteks saavad olla vaid riigid. |
| --- | --- |

(6)

Liit ei saa konventsiooni ratifitseerida, sest selle osalisteks saavad olla vaid riigid.

| (7) | Nõukogu peaks seega volitama liikmesriike, kelle suhtes on siduvad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 48 põhinevad liidu eeskirjad sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise kohta, ratifitseerima konventsiooni liidu huvides käesolevas otsuses sätestatud tingimustel, |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu peaks seega volitama liikmesriike, kelle suhtes on siduvad Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 48 põhinevad liidu eeskirjad sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimise kohta, ratifitseerima konventsiooni liidu huvides käesolevas otsuses sätestatud tingimustel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriike volitatakse ratifitseerima 14. juunil 2007. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni liidu ainupädevusse kuuluvad osad.

Artikkel 2

Liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi, et anda konventsiooni ratifitseerimiskirjad hoiule Rahvusvahelise Tööbüroo peadirektorile niipea kui võimalik, soovitavalt enne 31. detsembrit 2012. Nõukogu vaatab ratifitseerimise osas tehtud edusammud läbi enne 2012. aasta jaanuari.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Luxembourg, 7. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. CORBACHO

---

(1)  5. mai 2010. aasta nõusolek, mis kinnitab 14. jaanuari 2009. aasta arvamust (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/13

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/322/ÜVJP,

8. juuni 2010,

millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (1) (EULEX KOSOVO) ja pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP (2). Nimetatud ühismeede kehtib 14. juunini 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP (2). Nimetatud ühismeede kehtib 14. juunini 2010.

| (2) | Nõukogu võttis 9. juunil 2009 vastu ühismeetme 2009/445/ÜVJP (3) millega muudeti ühismeedet 2008/124/ÜVJP, suurendades missiooni kulude katmiseks ettenähtud lähtesummat kuni ühismeetme 2008/124/ÜVJP kehtivuse lõppemiseni. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 9. juunil 2009 vastu ühismeetme 2009/445/ÜVJP (3) millega muudeti ühismeedet 2008/124/ÜVJP, suurendades missiooni kulude katmiseks ettenähtud lähtesummat kuni ühismeetme 2008/124/ÜVJP kehtivuse lõppemiseni.

| (3) | Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas 28. mail 2010 pikendada ühismeetme 2008/124/ÜVJP kehtivust kahe aasta võrra ning lähtesumma 265 000 000 eurot kehtivust 14. oktoobrini 2010. |
| --- | --- |

(3)

Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas 28. mail 2010 pikendada ühismeetme 2008/124/ÜVJP kehtivust kahe aasta võrra ning lähtesumma 265 000 000 eurot kehtivust 14. oktoobrini 2010.

| (4) | EULEX KOSOVO juhtimisstruktuur ei tohiks piirata missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi Euroopa Komisjoni ees. |
| --- | --- |

(4)

EULEX KOSOVO juhtimisstruktuur ei tohiks piirata missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi Euroopa Komisjoni ees.

| (5) | EULEX KOSOVOt viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(5)

EULEX KOSOVOt viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide saavutamist.

| (6) | Ühismeedet 2008/124/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Ühismeedet 2008/124/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2008/124/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib EULEX KOSOVOt strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) üldises alluvuses.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib EULEX KOSOVOt strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) üldises alluvuses.”

| 2. | Artikli 9 lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „3.   EULEX KOSOVO võib vajaduse korral võtta lepingulisel alusel tööle ka rahvusvahelisi tsiviilisikkoosseisu liikmeid ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid, kui liikmesriikide lähetatud töötajad ei taga nõutavate ülesannete täitmist. Erandkorras ja piisavalt põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikidest ei ole kvalifitseeritud kandidaate, võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka osalevate kolmandate riikide kodanikke.
  4.   Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Kogu isikkoosseis järgib nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (4) kehtestatud julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid. |
| --- | --- |

2.

Artikli 9 lõiked 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3.   EULEX KOSOVO võib vajaduse korral võtta lepingulisel alusel tööle ka rahvusvahelisi tsiviilisikkoosseisu liikmeid ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid, kui liikmesriikide lähetatud töötajad ei taga nõutavate ülesannete täitmist. Erandkorras ja piisavalt põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikidest ei ole kvalifitseeritud kandidaate, võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka osalevate kolmandate riikide kodanikke.

4.   Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Kogu isikkoosseis järgib nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (4) kehtestatud julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid.

| 3. | Artikli 11 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu ja kõrge esindaja vastutusel EULEX KOSOVO poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.
  3.   Nagu sätestatud artiklis 7, on tsiviiloperatsiooni ülem poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning kõrge esindaja üldises alluvuses EULEX KOSOVO ülem strateegilisel tasandil, andes missiooni juhile juhiseid ning nõu ja tehnilist abi.
  4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru kõrge esindaja kaudu.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 11 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu ja kõrge esindaja vastutusel EULEX KOSOVO poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Nagu sätestatud artiklis 7, on tsiviiloperatsiooni ülem poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning kõrge esindaja üldises alluvuses EULEX KOSOVO ülem strateegilisel tasandil, andes missiooni juhile juhiseid ning nõu ja tehnilist abi.

4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru kõrge esindaja kaudu.”

| 4. | Artikli 12 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu ja kõrge esindaja vastutusel EULEX KOSOVO poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.
  2.   Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas ELi lepingu artikli 38 kolmanda lõiguga. Kõnealune volitus sisaldab õigust teha muudatusi operatsiooni plaanis ja käsuliinis. Samuti sisaldab see õigust missiooni juhi ametisse nimetamist käsitlevate edasiste otsuste vastuvõtmiseks. Otsuse EULEX KOSOVO eesmärkide ja lõpetamise kohta teeb nõukogu, keda abistab kõrge esindaja.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 12 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu ja kõrge esindaja vastutusel EULEX KOSOVO poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

2.   Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas ELi lepingu artikli 38 kolmanda lõiguga. Kõnealune volitus sisaldab õigust teha muudatusi operatsiooni plaanis ja käsuliinis. Samuti sisaldab see õigust missiooni juhi ametisse nimetamist käsitlevate edasiste otsuste vastuvõtmiseks. Otsuse EULEX KOSOVO eesmärkide ja lõpetamise kohta teeb nõukogu, keda abistab kõrge esindaja.”

| 5. | Artikli 13 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepinguga, mis sõlmitakse vastavalt ELi lepingu artiklile 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 218. Kui EL ja kolmas riik sõlmivad lepingu, millega kehtestatakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks ELi kriisiohjeoperatsioonides, kohaldatakse EULEX KOSOVO raames sellise lepingu sätteid.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 13 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepinguga, mis sõlmitakse vastavalt ELi lepingu artiklile 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 218. Kui EL ja kolmas riik sõlmivad lepingu, millega kehtestatakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks ELi kriisiohjeoperatsioonides, kohaldatakse EULEX KOSOVO raames sellise lepingu sätteid.”

| 6. | Artikli 16 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   EULEX KOSOVO kulude katmiseks kuni 14. oktoobrini 2010 ette nähtud lähtesumma on 265 000 000 eurot.
  Nõukogu teeb otsuse EULEX KOSOVOle järgnevateks ajavahemikeks määratava lähtesumma kohta.
  2.   Kõiki kulusid hallatakse vastavalt ELi üldeelarve suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 16 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   EULEX KOSOVO kulude katmiseks kuni 14. oktoobrini 2010 ette nähtud lähtesumma on 265 000 000 eurot.

Nõukogu teeb otsuse EULEX KOSOVOle järgnevateks ajavahemikeks määratava lähtesumma kohta.

2.   Kõiki kulusid hallatakse vastavalt ELi üldeelarve suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele.”

| 7. | Artikkel 17 jäetakse välja. |
| --- | --- |

7.

Artikkel 17 jäetakse välja.

| 8. | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18
  Salastatud teabe avaldamine
  1.   Kõrge esindaja on volitatud avaldama kooskõlas otsusega 2001/264/EÜ ÜROle, NATO/KFORile ja käesoleva ühismeetmega seotud kolmandatele osapooltele ELi salastatud teavet ja EULEX KOSOVO jaoks koostatud dokumente kuni salastatuse tasemeni, mis vastab teabe saaja teadmisvajadusele. Selle hõlbustamiseks nähakse kohapeal ette tehniline kord.
  2.   Konkreetse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on kõrge esindaja volitatud avaldama kooskõlas otsusega 2001/264/EÜ pädevatele kohalikele asutustele ELi salastatud teavet ning EULEX KOSOVO jaoks koostatud dokumente kuni tasemeni „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse sellist teavet ja dokumente pädevatele kohalikele asutustele kooskõlas menetlustega, mis vastavad kõnealuste asutuste ja ELi vahelise koostöö tasemele.
  3.   Kõrge esindaja on volitatud avaldama ÜROle, NATO/KFORile, käesoleva ühismeetmega seotud kolmandatele osapooltele ja pädevatele kohalikele asutustele ELi salastamata dokumente, mis on seotud EULEX KOSOVOt käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes vastavalt nõukogu kodukorra (5) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. |
| --- | --- |

8.

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Salastatud teabe avaldamine

1.   Kõrge esindaja on volitatud avaldama kooskõlas otsusega 2001/264/EÜ ÜROle, NATO/KFORile ja käesoleva ühismeetmega seotud kolmandatele osapooltele ELi salastatud teavet ja EULEX KOSOVO jaoks koostatud dokumente kuni salastatuse tasemeni, mis vastab teabe saaja teadmisvajadusele. Selle hõlbustamiseks nähakse kohapeal ette tehniline kord.

2.   Konkreetse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on kõrge esindaja volitatud avaldama kooskõlas otsusega 2001/264/EÜ pädevatele kohalikele asutustele ELi salastatud teavet ning EULEX KOSOVO jaoks koostatud dokumente kuni tasemeni „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse sellist teavet ja dokumente pädevatele kohalikele asutustele kooskõlas menetlustega, mis vastavad kõnealuste asutuste ja ELi vahelise koostöö tasemele.

3.   Kõrge esindaja on volitatud avaldama ÜROle, NATO/KFORile, käesoleva ühismeetmega seotud kolmandatele osapooltele ja pädevatele kohalikele asutustele ELi salastamata dokumente, mis on seotud EULEX KOSOVOt käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes vastavalt nõukogu kodukorra (5) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

| 9. | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  Läbivaatamine
  Nõukogu annab hiljemalt 6 kuu möödumisel käesoleva ühismeetme kehtivuse lõppemisest hinnangu, kas EULEX KOSOVOt tuleks pikendada.” |
| --- | --- |

9.

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Läbivaatamine

Nõukogu annab hiljemalt 6 kuu möödumisel käesoleva ühismeetme kehtivuse lõppemisest hinnangu, kas EULEX KOSOVOt tuleks pikendada.”

| 10. | Artikli 20 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ühismeede kehtib 14. juunini 2012.” |
| --- | --- |

10.

Artikli 20 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühismeede kehtib 14. juunini 2012.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 8. juuni 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

1

(2)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

2

(3)  ELT L 148, 11.6.2009, lk 33.

3

(4)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.”

4

(5)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).”

5

---

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/15

---

KOMISJONI OTSUS,

10. juuni 2010,

millega võimaldatakse Bulgaariale ja Saksamaale erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1165/2008 (elusloomade ja liha statistika kohta) kohaldamisest

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 3617 all)

(Ainult bulgaaria- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(2010/323/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1165/2008 elusloomade ja liha statistika kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

võttes arvesse Bulgaaria 10. veebruaril 2009 esitatud taotlust,

võttes arvesse Saksamaa 20. märtsil 2009 esitatud taotlust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1165/2008 artikli 20 kohaselt võib komisjon võimaldada liikmesriikidele kõnealuse määruse kohaldamisest erandi, kui selle määruse kohaldamine riiklike statistikasüsteemide suhtes nõuab suuremaid kohandusi ning põhjustab tõenäoliselt olulisi praktilisi probleeme. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1165/2008 artikli 20 kohaselt võib komisjon võimaldada liikmesriikidele kõnealuse määruse kohaldamisest erandi, kui selle määruse kohaldamine riiklike statistikasüsteemide suhtes nõuab suuremaid kohandusi ning põhjustab tõenäoliselt olulisi praktilisi probleeme.

| (2) | Selline erand tuleks anda Bulgaariale ja Saksamaale nende esitatud taotluse alusel. |
| --- | --- |

(2)

Selline erand tuleks anda Bulgaariale ja Saksamaale nende esitatud taotluse alusel.

| (3) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1165/2008 jätkab liikmesriik, kelle suhtes on tehtud erand kuni 1. jaanuarini 2010, nõukogu direktiivide 93/23/EMÜ, (2) 93/24/EMÜ (3) ja 93/25/EMÜ (4) sätete kohaldamist kuni nimetatud kuupäevani. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1165/2008 jätkab liikmesriik, kelle suhtes on tehtud erand kuni 1. jaanuarini 2010, nõukogu direktiivide 93/23/EMÜ, (2) 93/24/EMÜ (3) ja 93/25/EMÜ (4) sätete kohaldamist kuni nimetatud kuupäevani.

| (4) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1165/2008 jätkab liikmesriik, kelle suhtes on tehtud erand kuni 1. jaanuarini 2011, nõukogu direktiivi 93/25/EMÜ sätete kohaldamist kuni selle kuupäevani, |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1165/2008 jätkab liikmesriik, kelle suhtes on tehtud erand kuni 1. jaanuarini 2011, nõukogu direktiivi 93/25/EMÜ sätete kohaldamist kuni selle kuupäevani,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Bulgaariale ja Saksamaale võimaldatakse erand määruse (EÜ) nr 1165/2008 kohaldamisest ajavahemikuks, mis lõpeb 1. jaanuaril 2010.

2.   Saksamaale võimaldatakse lambaid ja kitsi käsitleva statistika puhul erand määruse (EÜ) nr 1165/2008 kohaldamisest ajavahemikuks, mis lõpeb 1. jaanuaril 2011.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile ja Saksamaa Liitvabariigile.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Brüssel, 10. juuni 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Olli REHN

---

(1)  ELT L 321, 1.12.2008, lk 1.

1

(2)  EÜT L 149, 21.6.1993, lk 1.

2

(3)  EÜT L 149, 21.6.1993, lk 5.

3

(4)  EÜT L 149, 21.6.1993, lk 10.

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/16

---

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 2/2010,

19. märts 2010,

põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse direktori ametisse nimetamise kohta

(2010/324/EL)

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud AKV-EÜ koostöölepingut (1) ja Luxembourgis 25. juunil 2005 allakirjutatud lepingut, (2) millega muudetakse nimetatud koostöölepingut, eelkõige selle III lisa artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eelmise direktori ametiaeg lõppes 28. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(1)

Eelmise direktori ametiaeg lõppes 28. veebruaril 2010.

| (2) | Osapoolte poolt kokku kutsutud ühine valimiskomisjon tegi arutelu järel ettepaneku nimetada Michael HAILU (Etioopia) põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse direktori ametikohale, |
| --- | --- |

(2)

Osapoolte poolt kokku kutsutud ühine valimiskomisjon tegi arutelu järel ettepaneku nimetada Michael HAILU (Etioopia) põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse direktori ametikohale,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Ilma et see piiraks edaspidiseid otsuseid, mida komiteel võidakse tema pädevuse kohaselt paluda teha, nimetatakse Michael HAILU (Etioopia) põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse direktori kohale ametiajaks, mis algab 24. mail 2010 ja lõppeb 28. veebruaril 2015.

Brüssel, 19. märts 2010

AKV-ELi suursaadikute komitee nimel

eesistuja

Carlos BASTARRECHE SAGÜÉS

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

2

---

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/17

---

AKV-ELi SUUSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 3/2010,

19. mai 2010,

ettevõtluse arenduskeskuse direktori ametisse nimetamise kohta

(2010/325/EL)

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud AKV-EÜ koostöölepingut (1) ja Luxembourgis 25. juunil 2005 allakirjutatud lepingut, millega muudetakse nimetatud koostöölepingut, (2) eelkõige selle III lisa artikli 2 lõiget 7,

arvestades järgmist:

| (1) | Eelmise direktori ametiaeg lõppes 28. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(1)

Eelmise direktori ametiaeg lõppes 28. veebruaril 2010.

| (2) | Osapoolte poolt kokku kutsutud ühine valimiskomisjon tegi arutelu järel ettepaneku nimetada Jean-Erick ROMAGNE (Prantsusmaa) ettevõtluse arenduskeskuse direktori ametikohale, |
| --- | --- |

(2)

Osapoolte poolt kokku kutsutud ühine valimiskomisjon tegi arutelu järel ettepaneku nimetada Jean-Erick ROMAGNE (Prantsusmaa) ettevõtluse arenduskeskuse direktori ametikohale,

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ilma et see piiraks edaspidiseid otsuseid, mida komiteel võidakse tema pädevuse kohaselt paluda teha, nimetatakse Jean-Erick ROMAGNE ettevõtluse arenduskeskuse direktori kohale ametiajaks, mis algab 6. septembril 2010 ja lõppeb 28. veebruaril 2015.

Brüssel, 19. mai 2010

AKV-ELi suursaadikute komitee nimel

eesistuja

René MAKONGO

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

2

---

| 11.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 145/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 145/18

---

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 4/2010,

19. mai 2010,

ettevõtluse arenduskeskuse asedirektori ametisse nimetamise kohta

(2010/326/EL)

AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000 allakirjutatud AKV-EÜ koostöölepingut (1) ja Luxembourgis 25. juunil 2005 allakirjutatud lepingut, millega muudetakse nimetatud koostöölepingut, (2) eelkõige selle III lisa artikli 2 lõiget 7,

arvestades järgmist:

| (1) | Eelmise asedirektori ametiaeg lõppes 28. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(1)

Eelmise asedirektori ametiaeg lõppes 28. veebruaril 2010.

| (2) | Osapoolte poolt kokku kutsutud ühine valimiskomisjon tegi arutelu järel ettepaneku nimetada Jyoti JEETUN (Mauritius) ettevõtluse arenduskeskuse asedirektori ametikohale, |
| --- | --- |

(2)

Osapoolte poolt kokku kutsutud ühine valimiskomisjon tegi arutelu järel ettepaneku nimetada Jyoti JEETUN (Mauritius) ettevõtluse arenduskeskuse asedirektori ametikohale,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ilma et see piiraks edaspidiseid otsuseid, mida komiteel võidakse tema pädevuse kohaselt paluda teha, nimetatakse Jyoti JEETUN (Mauritius) ettevõtluse arenduskeskuse asedirektori kohale ametiajaks, mis algab 1. septembril 2010 ja lõppeb 28. veebruaril 2015.

Brüssel, 19. mai 2010

AKV-ELi suursaadikute komitee nimel

eesistuja

René MAKONGO

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

2

---