# Euroopan unionin L 112/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.112.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 112 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta5. toukokuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.112.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 112

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta5. toukokuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 379/2010, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteiden I, II ja III muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 380/2010, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 4 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 381/2010, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 6 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/256/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, päätöksen 92/216/ETY muuttamisesta hevoskilpailujen yhteensovittavia viranomaisia koskevan luettelon julkaisemisen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2630)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | 2010/257/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan ja Slovakian maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) varainhoitovuodelta 2009 rahoitettavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden menojen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2825) | 10 |
| | | 2010/258/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) rahoitettaviin menoihin liittyvien jäsenvaltioiden maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuoden 2009 osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2828) | 17 |
| | | 2010/259/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, luvan antamisesta Ranskan tasavallalle tehdä sopimus Monacon ruhtinaskunnan kanssa Ranskan tasavallan ja Monacon ruhtinaskunnan välillä tehtävien varainsiirtojen pitämisestä Ranskan tasavallan sisällä tapahtuvina varainsiirtoina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1781/2006 nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2634) | 23 |
| | | 2010/260/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, viisumitietojärjestelmän toimintaan liittyvästä turvasuunnitelmasta | 25 |
| | | 2010/261/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, SIS II:n keskusjärjestelmään ja viestintäinfrastruktuuriin liittyvästä turvasuunnitelmasta | 31 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 379/2010, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteiden I, II ja III muuttamisesta

1

*

Komission asetus (EU) N:o 380/2010, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

4

Komission asetus (EU) N:o 381/2010, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

6

PÄÄTÖKSET

2010/256/EU

*

Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, päätöksen 92/216/ETY muuttamisesta hevoskilpailujen yhteensovittavia viranomaisia koskevan luettelon julkaisemisen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2630)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2630)

1

8

2010/257/EU

*

Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan ja Slovakian maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) varainhoitovuodelta 2009 rahoitettavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden menojen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2825)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2825)

10

2010/258/EU

*

Komission päätös, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) rahoitettaviin menoihin liittyvien jäsenvaltioiden maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuoden 2009 osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2828)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2828)

17

2010/259/EU

*

Komission päätös, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, luvan antamisesta Ranskan tasavallalle tehdä sopimus Monacon ruhtinaskunnan kanssa Ranskan tasavallan ja Monacon ruhtinaskunnan välillä tehtävien varainsiirtojen pitämisestä Ranskan tasavallan sisällä tapahtuvina varainsiirtoina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1781/2006 nojalla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2634)

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2634)

23

2010/260/EU

*

Komission päätös, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, viisumitietojärjestelmän toimintaan liittyvästä turvasuunnitelmasta

25

2010/261/EU

*

Komission päätös, annettu 4 päivänä toukokuuta 2010, SIS II:n keskusjärjestelmään ja viestintäinfrastruktuuriin liittyvästä turvasuunnitelmasta

31

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/262/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2009, valtiontuesta C 14/08 (ex NN 1/08), jota Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt Northern Rockille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8102)

   (
  1
  ) | 38 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/262/EY

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2009, valtiontuesta C 14/08 (ex NN 1/08), jota Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt Northern Rockille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8102)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8102)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 379/2010,

annettu 4 päivänä toukokuuta 2010,

tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteiden I, II ja III muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontia koskevat yhteiset menettelyt olisi saatettava ajan tasalle viimeaikaisen kehityksen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien tekstiilituotteiden tuontia koskevat yhteiset menettelyt olisi saatettava ajan tasalle viimeaikaisen kehityksen huomioon ottamiseksi.

| (2) | Tekstiilituotteiden kauppaa koskevan Euroopan yhteisön ja Uzbekistanin tasavallan kahdenvälisen sopimuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2004. Jotta tekstiili- ja vaatetusala voidaan sisällyttää kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen soveltamisalaan, olisi käytössä oleva seurantajärjestelmä lakkautettava. |
| --- | --- |

(2)

Tekstiilituotteiden kauppaa koskevan Euroopan yhteisön ja Uzbekistanin tasavallan kahdenvälisen sopimuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2004. Jotta tekstiili- ja vaatetusala voidaan sisällyttää kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen soveltamisalaan, olisi käytössä oleva seurantajärjestelmä lakkautettava.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 3030/93 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 3030/93 olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 3030/93 17 artiklalla perustetun tekstiilikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 3030/93 17 artiklalla perustetun tekstiilikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteet I, II ja III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 5 päivästä toukokuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 275, 8.11.1993, s. 1.

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 3030/93 liitteet I, II ja III seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteessä I oleva alaviite 1 seuraavasti:






  ”(1) | Huom. Tämä koskee ainoastaan luokkia 1–114 lukuun ottamatta Venäjän federaatiota ja Serbiaa, joiden osalta se koskee luokkia 1–161.” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan liitteessä I oleva alaviite 1 seuraavasti:

”(1)

Huom. Tämä koskee ainoastaan luokkia 1–114 lukuun ottamatta Venäjän federaatiota ja Serbiaa, joiden osalta se koskee luokkia 1–161.”

| 2) | Korvataan liite II seuraavasti:

  ”LIITE II

  1 ARTIKLASSA TARKOITETUT VIEJÄMAAT

  Venäjä
  Serbia”; |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite II seuraavasti:

”LIITE II

1 ARTIKLASSA TARKOITETUT VIEJÄMAAT

Venäjä

Serbia”;

| 3) | Muutetaan liite III seuraavasti:






  a) | Korvataan 28 artiklan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Numero muodostuu seuraavista osista:






  — | kaksi kirjainta, joilla yksilöidään viejämaa seuraavasti:








  — | = | Serbia | = | RS, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite III seuraavasti:

a)

Korvataan 28 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Numero muodostuu seuraavista osista:

—

kaksi kirjainta, joilla yksilöidään viejämaa seuraavasti:

—

=

Serbia

=

RS,

| — | kaksi kirjainta aiotun määräjäsenvaltion tai määräjäsenvaltioiden ryhmän yksilöimiseksi seuraavasti:








  — | = | AT | = | Itävalta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | = | BG | = | Bulgaria |
| — | = | BL | = | Benelux |
| — | = | CY | = | Kypros |
| — | = | CZ | = | Tšekki |
| — | = | DE | = | Saksan liittotasavalta |
| — | = | DK | = | Tanska |
| — | = | EE | = | Viro |
| — | = | GR | = | Kreikka |
| — | = | ES | = | Espanja |
| — | = | FI | = | Suomi |
| — | = | FR | = | Ranska |
| — | = | GB | = | Yhdistynyt kuningaskunta |
| — | = | HU | = | Unkari |
| — | = | IE | = | Irlanti |
| — | = | IT | = | IT = Italia |
| — | = | LT | = | Liettua |
| — | = | LV | = | Latvia |
| — | = | MT | = | Malta |
| — | = | PL | = | Puola |
| — | = | PT | = | Portugali |
| — | = | RO | = | Romania |
| — | = | SE | = | Ruotsi |
| — | = | SI | = | Slovenia |
| — | = | SK | = | Slovakia |

—

kaksi kirjainta aiotun määräjäsenvaltion tai määräjäsenvaltioiden ryhmän yksilöimiseksi seuraavasti:

—

=

AT

=

Itävalta

—

=

BG

=

Bulgaria

—

=

BL

=

Benelux

—

=

CY

=

Kypros

—

=

CZ

=

Tšekki

—

=

DE

=

Saksan liittotasavalta

—

=

DK

=

Tanska

—

=

EE

=

Viro

—

=

GR

=

Kreikka

—

=

ES

=

Espanja

—

=

FI

=

Suomi

—

=

FR

=

Ranska

—

=

GB

=

Yhdistynyt kuningaskunta

—

=

HU

=

Unkari

—

=

IE

=

Irlanti

—

=

IT

=

IT = Italia

—

=

LT

=

Liettua

—

=

LV

=

Latvia

—

=

MT

=

Malta

—

=

PL

=

Puola

—

=

PT

=

Portugali

—

=

RO

=

Romania

—

=

SE

=

Ruotsi

—

=

SI

=

Slovenia

—

=

SK

=

Slovakia

| — | tässä liitteessä olevassa taulukossa A lueteltuja tuotteita koskevan kiintiö- tai rekisteröintivuoden yksilöimiseksi yksinumeroinen luku, joka vastaa kyseisen vuoden viimeistä numeroa, esimerkiksi ’9’ vuodelle 2009 ja ’0’ vuodelle 2010, |
| --- | --- |

—

tässä liitteessä olevassa taulukossa A lueteltuja tuotteita koskevan kiintiö- tai rekisteröintivuoden yksilöimiseksi yksinumeroinen luku, joka vastaa kyseisen vuoden viimeistä numeroa, esimerkiksi ’9’ vuodelle 2009 ja ’0’ vuodelle 2010,

| — | kaksinumeroinen luku asiakirjan antaneen viejävaltion viranomaisen yksilöimiseksi, |
| --- | --- |

—

kaksinumeroinen luku asiakirjan antaneen viejävaltion viranomaisen yksilöimiseksi,

| — | viisinumeroinen luku 00001:n ja 99999:n välillä, joka osoitetaan asianomaiselle määräjäsenvaltiolle.” |
| --- | --- |

—

viisinumeroinen luku 00001:n ja 99999:n välillä, joka osoitetaan asianomaiselle määräjäsenvaltiolle.”

| b) | Korvataan taulukko A seuraavasti:
  Taulukko on poistettu.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan taulukko A seuraavasti:

Taulukko on poistettu.”

---

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/4

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 380/2010,

annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1), ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan yhteisön erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan yhteisön erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon 1 sarakkeessa esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä, 30 päivänä huhtikuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Algirdas ŠEMETA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Vähittäismyyntimuodossa olevia 1 772 mg painavia tabletteja, joista kukin tabletti sisältää (painoprosenttia)







  — | kalsiumkarbonaattia (vastaa 630 mg:aa kalsiumia) | 88,9 |
| — | tärkkelystä | 3,5 |
| — | hydroksipropyylimetyyliselluloosaa | 2,7 |
| — | krospovidonia | 1,9 |
| — | maltodekstriiniä | 1,3 |
| — | kivennäisöljyä | 1,2. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

Vähittäismyyntimuodossa olevia 1 772 mg painavia tabletteja, joista kukin tabletti sisältää (painoprosenttia)

—

kalsiumkarbonaattia (vastaa 630 mg:aa kalsiumia)

88,9

—

tärkkelystä

3,5

—

hydroksipropyylimetyyliselluloosaa

2,7

—

krospovidonia

1,9

—

maltodekstriiniä

1,3

—

kivennäisöljyä

1,2.

Yksi tabletti sisältää lisäksi 7 μg = 284 ky (kansainvälistä yksikköä) D3-vitamiinia (kolekalsiferolia). Muiden aineiden määrät ovat pienempiä kuin 1,0 painoprosentti.

Pakkausmerkinnässä mainittu suositeltava päivittäinen annos on yksi tabletti.

Pakkausmerkinnässä annettujen tietojen mukaan tuotetta käytetään ennaltaehkäisevänä hoitona esimerkiksi osteoporoosia vastaan ja luuston vahvistamiseen.

2106 90 92

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, 28 ryhmän 1 huomautuksen, 30 ryhmän 1 lisähuomautuksen sekä CN-koodien 2106, 2106 90 ja 2106 90 92 nimiketekstien mukaan.

Koska tuotteessa on aineosia, jotka eivät kuulu 28 ryhmän 1 huomautuksen a, d tai e alakohdan soveltamisalaan, sitä ei voida luokitella tähän ryhmään.

Pakkausmerkinnässä mainittuun suositeltavaan päivittäiseen annokseen ei sisälly imeytyviä kivennäisaineita tai vitamiineja (kalsium ja D3-vitamiini) huomattavasti yleisen terveyden ja hyvinvoinnin säilyttämiseksi suositeltavaa päivittäistä määrää enemmän. Tuote ei näin ollen täytä 30 ryhmän 1 lisähuomautuksen viimeisen kohdan vaatimuksia, eikä sitä voida luokitella nimikkeeseen 3004 (ks. myös yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, 30 ryhmän 1 lisähuomautuksen 3 kohta).

Ominaisuuksiensa vuoksi tuote on luokiteltava elintarvikevalmisteena nimikkeeseen 2106.

---

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/6

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 381/2010,

annettu 4 päivänä toukokuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 5 päivänä toukokuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | JO | 68,6 |
| MA | 75,0 |
| TN | 121,9 |
| TR | 85,4 |
| ZZ | 87,7 |
| 0707 00 05 | MA | 64,9 |
| MK | 64,0 |
| TR | 122,1 |
| ZZ | 83,7 |
| 0709 90 70 | TR | 89,0 |
| ZZ | 89,0 |
| 0805 10 20 | EG | 40,9 |
| IL | 59,0 |
| MA | 46,9 |
| TN | 47,4 |
| TR | 55,5 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 50 10 | TR | 70,5 |
| ZA | 71,6 |
| ZZ | 71,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,9 |
| BR | 74,6 |
| CL | 80,4 |
| CN | 75,4 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 121,7 |
| US | 124,1 |
| UY | 82,7 |
| ZA | 86,8 |
| ZZ | 84,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

JO

68,6

MA

75,0

TN

121,9

TR

85,4

ZZ

87,7

0707 00 05

MA

64,9

MK

64,0

TR

122,1

ZZ

83,7

0709 90 70

TR

89,0

ZZ

89,0

0805 10 20

EG

40,9

IL

59,0

MA

46,9

TN

47,4

TR

55,5

ZZ

49,9

0805 50 10

TR

70,5

ZA

71,6

ZZ

71,1

0808 10 80

AR

87,9

BR

74,6

CL

80,4

CN

75,4

MK

22,1

NZ

121,7

US

124,1

UY

82,7

ZA

86,8

ZZ

84,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/8

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010,

päätöksen 92/216/ETY muuttamisesta hevoskilpailujen yhteensovittavia viranomaisia koskevan luettelon julkaisemisen osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2630)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/256/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kilpailuihin tarkoitettujen hevoseläinten kaupasta ja kilpailuihin osallistumisen edellytyksistä 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/428/ETY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 90/428/ETY säädetään edellytyksistä, jotka koskevat kilpailuihin tarkoitettujen hevoseläinten kauppaa ja näiden hevoseläinten osallistumista kilpailuihin. Erityisesti kyseisen direktiivin 4 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on mahdollista varata virallisesti hyväksyttyjen ja tunnustettujen elinten välityksellä tietty prosenttiosuus palkintorahoista tai voitoista, jotka ovat kertyneet mainitussa artiklassa tarkoitetuista kilpailuista tai kilpailutyypeistä, jalostustoiminnan turvaamiseen, kehittämiseen ja parantamiseen. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 90/428/ETY säädetään edellytyksistä, jotka koskevat kilpailuihin tarkoitettujen hevoseläinten kauppaa ja näiden hevoseläinten osallistumista kilpailuihin. Erityisesti kyseisen direktiivin 4 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on mahdollista varata virallisesti hyväksyttyjen ja tunnustettujen elinten välityksellä tietty prosenttiosuus palkintorahoista tai voitoista, jotka ovat kertyneet mainitussa artiklassa tarkoitetuista kilpailuista tai kilpailutyypeistä, jalostustoiminnan turvaamiseen, kehittämiseen ja parantamiseen.

| (2) | Tietojen keräämisestä neuvoston direktiivin 90/428/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista hevoskilpailuista 26 päivänä maaliskuuta 1992 tehdyn komission päätöksen 92/216/ETY (2) 1 artiklan 2 kohdan mukaan jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle julkaisemista varten sen yhteensovittavan viranomaisen nimi ja osoite, joka on nimetty keräämään tietoja direktiivin 90/428/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista kilpailuista ja varojen jakamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Tietojen keräämisestä neuvoston direktiivin 90/428/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista hevoskilpailuista 26 päivänä maaliskuuta 1992 tehdyn komission päätöksen 92/216/ETY (2) 1 artiklan 2 kohdan mukaan jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle julkaisemista varten sen yhteensovittavan viranomaisen nimi ja osoite, joka on nimetty keräämään tietoja direktiivin 90/428/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista kilpailuista ja varojen jakamisesta.

| (3) | Tietojen kirjaamiseen ja julkaisemiseen eläinlääkinnän ja kotieläinjalostuksen aloilla sovellettavien menettelyjen yksinkertaistamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa neuvoston direktiivissä 2008/73/EY (3) muutetaan muun muassa direktiivin 90/428/ETY 4 artiklan 2 kohtaa siirtämällä jäsenvaltioille velvollisuus niiden vastuulla tuotetun tiedon saataville toimittamisesta. |
| --- | --- |

(3)

Tietojen kirjaamiseen ja julkaisemiseen eläinlääkinnän ja kotieläinjalostuksen aloilla sovellettavien menettelyjen yksinkertaistamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa neuvoston direktiivissä 2008/73/EY (3) muutetaan muun muassa direktiivin 90/428/ETY 4 artiklan 2 kohtaa siirtämällä jäsenvaltioille velvollisuus niiden vastuulla tuotetun tiedon saataville toimittamisesta.

| (4) | Direktiivin 90/428/ETY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti velvollisuus ilmoittaa muille jäsenvaltioille ja yleisölle mainitun direktiivin 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen mahdollisuuksien käyttämisestä ja 4 artiklan 2 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuista varojen jakamisperusteista on nyt jäsenvaltioilla. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 90/428/ETY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti velvollisuus ilmoittaa muille jäsenvaltioille ja yleisölle mainitun direktiivin 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen mahdollisuuksien käyttämisestä ja 4 artiklan 2 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuista varojen jakamisperusteista on nyt jäsenvaltioilla.

| (5) | Kuten muilla Euroopan unionin oikeuden aloilla, joilla on otettu käyttöön verkkopohjaisia tiedotusmenettelyitä direktiivin 2008/73/EY mukaisesti, pidetään tarpeellisena, että komissio avustaa jäsenvaltioita ja yleisöä tällaisen tiedon saannissa perustamalla verkkosivuston, johon jäsenvaltiot lisäävät linkin omalle sivustolleen. |
| --- | --- |

(5)

Kuten muilla Euroopan unionin oikeuden aloilla, joilla on otettu käyttöön verkkopohjaisia tiedotusmenettelyitä direktiivin 2008/73/EY mukaisesti, pidetään tarpeellisena, että komissio avustaa jäsenvaltioita ja yleisöä tällaisen tiedon saannissa perustamalla verkkosivuston, johon jäsenvaltiot lisäävät linkin omalle sivustolleen.

| (6) | Jäsenvaltioilla tulisi olla riittävästi aikaa kansallisten verkkosivustojensa perustamiseen. Näin ollen tämän päätöksen muutoksia sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2010. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioilla tulisi olla riittävästi aikaa kansallisten verkkosivustojensa perustamiseen. Näin ollen tämän päätöksen muutoksia sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2010.

| (7) | Tämän vuoksi päätöstä 92/216/ETY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Tämän vuoksi päätöstä 92/216/ETY olisi muutettava.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kotieläinjalostusta käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kotieläinjalostusta käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 92/216/ETY 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, muille jäsenvaltioille ja yleisölle verkkosivustolla 1 kohdan mukaisesti nimetyn yhteensovittavan viranomaisen nimi ja osoite.

3.   Auttaakseen jäsenvaltioita toimittamaan kyseiset tiedot saataville komissio perustaa verkkosivuston, johon jäsenvaltioiden on lisättävä linkki verkkosivustolleen 2 kohdan mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä linkit komissiolle viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2010.”

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2010.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä huhtikuuta 2010.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 60.

1

(2)  EYVL L 104, 22.4.1992, s. 77.

2

(3)  EUVL L 219, 14.8.2008, s. 40.

3

---

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/10

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010,

Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan ja Slovakian maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) varainhoitovuodelta 2009 rahoitettavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden menojen osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2825)

(Ainoastaan englannin-, kreikan-, latvian-, liettuan-, maltan-, puolan-, slovakin- ja vironkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2010/257/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (1) ja erityisesti sen 30 ja 39 artiklan,

on kuullut maatalousrahastojen komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen maksajavirastojen tilit on tarkastettava ja hyväksyttävä Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan ja Slovakian toimittamien, maaseudun kehittämistoimenpiteiden menoja koskevien tilinpäätösten ja niiden mukana toimitettujen tietojen perusteella. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen koskee toimitettujen tilien täydellisyyttä, tarkkuutta ja todenperäisyyttä todentamisviranomaisten laatimien kertomusten perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen maksajavirastojen tilit on tarkastettava ja hyväksyttävä Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan ja Slovakian toimittamien, maaseudun kehittämistoimenpiteiden menoja koskevien tilinpäätösten ja niiden mukana toimitettujen tietojen perusteella. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen koskee toimitettujen tilien täydellisyyttä, tarkkuutta ja todenperäisyyttä todentamisviranomaisten laatimien kertomusten perusteella.

| (2) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten hyväksymisen sekä maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta 21 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 885/2006 (2) 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut määräajat, jotka on myönnetty Virolle, Kyprokselle, Latvialle, Liettualle, Maltalle, Puolalle ja Slovakialle asetuksen (EY) N:o 1290/2005 8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja asetuksen (EY) N:o 885/2006 (3) 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen toimittamiseksi komissioon, ovat päättyneet. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten hyväksymisen sekä maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta 21 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 885/2006 (2) 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut määräajat, jotka on myönnetty Virolle, Kyprokselle, Latvialle, Liettualle, Maltalle, Puolalle ja Slovakialle asetuksen (EY) N:o 1290/2005 8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja asetuksen (EY) N:o 885/2006 (3) 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen toimittamiseksi komissioon, ovat päättyneet.

| (3) | Komissio on tarkastanut toimitetut tiedot ja antanut Virolle, Kyprokselle, Latvialle, Liettualle, Maltalle, Puolalle ja Slovakialle ennen 31 päivää maaliskuuta 2010 tiedoksi tarkastustensa tulokset ja mahdollisesti tarvittavat muutokset. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on tarkastanut toimitetut tiedot ja antanut Virolle, Kyprokselle, Latvialle, Liettualle, Maltalle, Puolalle ja Slovakialle ennen 31 päivää maaliskuuta 2010 tiedoksi tarkastustensa tulokset ja mahdollisesti tarvittavat muutokset.

| (4) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista siirtymäkauden säännöistä Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa EMOTR:n tukiosastosta rahoitettavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta 5 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 27/2004 (4) 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen maaseudun kehittämismenojen osalta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen lopputulos vähennetään komission myöhemmin suorittamista maksuista tai lisätään niihin. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista siirtymäkauden säännöistä Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa EMOTR:n tukiosastosta rahoitettavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta 5 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 27/2004 (4) 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen maaseudun kehittämismenojen osalta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen lopputulos vähennetään komission myöhemmin suorittamista maksuista tai lisätään niihin.

| (5) | Tehtyjen tarkastusten, tilinpäätösten ja liiteasiakirjojen perusteella komissio voi tehdä eräiden maksajavirastojen osalta päätöksen toimitettujen tilien täydellisyydestä, tarkkuudesta ja todenperäisyydestä. Kyseessä olevia määriä koskevat yksityiskohdat esitetään yhteenvetokertomuksessa, joka annettiin rahastokomitealle tämän päätöksen esittämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(5)

Tehtyjen tarkastusten, tilinpäätösten ja liiteasiakirjojen perusteella komissio voi tehdä eräiden maksajavirastojen osalta päätöksen toimitettujen tilien täydellisyydestä, tarkkuudesta ja todenperäisyydestä. Kyseessä olevia määriä koskevat yksityiskohdat esitetään yhteenvetokertomuksessa, joka annettiin rahastokomitealle tämän päätöksen esittämisen yhteydessä.

| (6) | Tarkastusten perusteella eräiden muiden maksajavirastojen toimittamat tiedot edellyttävät lisätutkimuksia, eikä näiden virastojen tilejä voida sen vuoksi tarkastaa ja hyväksyä tällä päätöksellä. |
| --- | --- |

(6)

Tarkastusten perusteella eräiden muiden maksajavirastojen toimittamat tiedot edellyttävät lisätutkimuksia, eikä näiden virastojen tilejä voida sen vuoksi tarkastaa ja hyväksyä tällä päätöksellä.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 27/2004 soveltamisalaan kuuluvien maaseudun kehittämismenojen osalta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen mukaisesti takaisin perittävät tai maksettaviksi kuuluvat määrät vähennetään myöhemmistä maksuista tai lisätään niihin. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 27/2004 soveltamisalaan kuuluvien maaseudun kehittämismenojen osalta tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen mukaisesti takaisin perittävät tai maksettaviksi kuuluvat määrät vähennetään myöhemmistä maksuista tai lisätään niihin.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämä päätös ei rajoita sellaisten myöhempien komission päätösten tekemistä, joilla jätetään Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole suoritettu Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämä päätös ei rajoita sellaisten myöhempien komission päätösten tekemistä, joilla jätetään Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole suoritettu Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään jäsenvaltioiden maksajavirastojen tilit Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) varainhoitovuodelta 2009 rahoitettavien menojen osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan soveltamista.

Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Maltassa, Puolassa ja Slovakiassa sovellettavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta asianomaisilta jäsenvaltioilta tämän päätöksen mukaisesti perittävät tai niille maksettavat määrät vahvistetaan liitteissä I ja II.

2 artikla

Liitteessä III vahvistettuja jäsenvaltioiden maksajavirastojen varainhoitovuoden 2009 tilejä, jotka liittyvät Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Maltassa, Puolassa ja Slovakiassa sovellettaviin maaseudun kehittämistoimenpiteisiin, ei käsitellä tässä päätöksessä, vaan niistä annetaan tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös myöhemmin.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Viron tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Latvian tasavallalle, Liettuan tasavallalle, Maltan tasavallalle, Puolan tasavallalle ja Slovakian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä huhtikuuta 2010.

Komission puolesta

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  EUVL L 171, 23.6.2006, s. 90.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

(4)  EUVL L 5, 9.1.2004, s. 36.

4

---

LIITE I

MAKSAJAVIRASTOJEN TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN

VARAINHOITOVUOSI 2009 – MAATALOUSTUKIRAHASTON MAASEUDUN KEHITTÄMISMENOT UUSISSA JÄSENVALTIOISSA

Jäsenvaltiolta perittävä tai jäsenvaltiolle maksettava määrä

| JV | | 2009 – Maksajavirastojen menot, joita koskevat tilit on | a + b yhteensä | Vähennykset | Yhteensä | Jäsenvaltiolle varainhoitovuodelta korvatut välimaksut | Jäsenvaltiolta perittävä (–) tai sille maksettava määrä (+) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tarkastettu ja hyväksytty | jätetty tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle |
| = vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut menot | = jäsenvaltiolle varainhoitovuodelta korvatut välimaksut yhteensä |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e – f |
| EE | EUR | | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| CY | EUR | 9 474 074,82 | | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 |
| LV | EUR | 2 607 932,10 | | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 |
| LT | EUR | 4 033 561,97 | | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 |
| MT | EUR | 5 102 120,76 | | 5 102 120,76 | 0,00 | 5 102 120,76 | 457 469,86 | 4 644 650,90 |
| PL | EUR | 12 361 738,57 | | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 |
| SK | EUR | 7 348 431,19 | | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 |

JV

2009 – Maksajavirastojen menot, joita koskevat tilit on

a + b yhteensä

Vähennykset

Yhteensä

Jäsenvaltiolle varainhoitovuodelta korvatut välimaksut

Jäsenvaltiolta perittävä (–) tai sille maksettava määrä (+) (1)

tarkastettu ja hyväksytty

jätetty tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle

= vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut menot

= jäsenvaltiolle varainhoitovuodelta korvatut välimaksut yhteensä

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e – f

EE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

CY

EUR

9 474 074,82

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

LV

EUR

2 607 932,10

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

LT

EUR

4 033 561,97

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

MT

EUR

5 102 120,76

5 102 120,76

0,00

5 102 120,76

457 469,86

4 644 650,90

PL

EUR

12 361 738,57

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

SK

EUR

7 348 431,19

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

| JV | Maksetut ennakot, joita ei ole vielä tarkastettu ja hyväksytty ohjelman täytäntöönpanon osalta (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 32 artikla). |
| --- | --- |
| EE | EUR | 24 080 000,00 |
| CY | EUR | 11 968 000,00 |
| LV | EUR | 52 496 000,00 |
| LT | EUR | 78 320 000,00 |
| MT | EUR | 4 304 000,00 |
| PL | EUR | 458 624 000,00 |
| SK | EUR | 63 536 000,00 |

JV

Maksetut ennakot, joita ei ole vielä tarkastettu ja hyväksytty ohjelman täytäntöönpanon osalta (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 32 artikla).

EE

EUR

24 080 000,00

CY

EUR

11 968 000,00

LV

EUR

52 496 000,00

LT

EUR

78 320 000,00

MT

EUR

4 304 000,00

PL

EUR

458 624 000,00

SK

EUR

63 536 000,00

---

(1)  Koska tukimaksut ovat saavuttaneet kaikissa jäsenvaltioissa 95 % rahoitussuunnitelmasta, jäännökset maksetaan ohjelman päättämisen yhteydessä.

---

LIITE II

TARKASTETUT JA HYVÄKSYTYT MAATALOUSTUKIRAHASTON MENOT MAASEUDUN KEHITTÄMISTOIMENPITEITTÄIN UUSISSA JÄSENVALTIOISSA VARAINHOITOVUONNA 2009

TILINPÄÄTÖSTEN JA ILMOITETTUJEN MENOJEN VÄLISET EROT

KYPROS

| Nro | Toimenpide | Menot 2009 Liite I sarake ”a” | Vähennykset Liite I sarake ”d” | Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Investointituki eläinjätehuoltoon | 2 171 324,36 | | 2 171 324,36 |
| 2 | Parannuksiin ja kehittämiseen kannustaminen | 2 808 953,00 | | 2 808 953,00 |
| 3 | Tuottajaryhmien perustamisen kannustaminen | 100 000,00 | | 100 000,00 |
| 4 | Viljelijöiden ammattikoulutuksen kannustaminen | 214 482,99 | | 214 482,99 |
| 5 | Tekninen ja neuvontapalvelu viljelijöille | 114 647,20 | | 114 647,20 |
| 6 | Varhaiseläke | 119 962,87 | | 119 962,87 |
| 7 | Nuorten viljelijöiden aloitustuki | 1 355 000,00 | | 1 355 000,00 |
| 8 | EU:n vaatimusten täyttäminen | 1 059 306,78 | | 1 059 306,78 |
| 9 | Maatalouden ympäristötoimenpiteiden käyttöönotto | –35 501,90 | | –35 501,90 |
| 10 | Maatalouden ympäristötoimenpiteet luonnonarvon säilyttämiseksi | –30 271,74 | | –30 271,74 |
| 11 | Metsitys | 2 371,79 | | 2 371,79 |
| 12 | Karjan jalostusinfrastruktuurin parantaminen | 0,00 | | 0,00 |
| 13 | Epäsuotuisat alueet | 1 040,45 | | 1 040,45 |
| 14 | Laatujärjestelmien tuki | 276 389,31 | | 276 389,31 |
| 15 | Pienimuotoisen perinteisen jalostuksen tuki | 271 178,37 | | 271 178,37 |
| 16 | Perinteisten ja maatalousmaisemien suojelu | 152 497,44 | | 152 497,44 |
| 17 | Metsäpaloilta ja muilta luonnononnettomuuksilta suojautuminen | 369 758,71 | | 369 758,71 |
| 18 | Muun kuin maatalousmaan metsitys | 295 623,90 | | 295 623,90 |
| 19 | Sadonkorjuumenetelmien parantaminen | – 854,30 | | – 854,30 |
| 20 | Tekninen apu täytäntöönpanoon ja seurantaan | 62 239,78 | | 62 239,78 |
| 21 | Tekninen apu kollektiivisiin aloitteisiin paikallistasolla | 165 925,81 | | 165 925,81 |
| | Yhteensä | 9 474 074,82 | 0,00 | 9 474 074,82 |

Nro

Toimenpide

Menot 2009 Liite I sarake ”a”

Vähennykset Liite I sarake ”d”

Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Investointituki eläinjätehuoltoon

2 171 324,36

2 171 324,36

2

Parannuksiin ja kehittämiseen kannustaminen

2 808 953,00

2 808 953,00

3

Tuottajaryhmien perustamisen kannustaminen

100 000,00

100 000,00

4

Viljelijöiden ammattikoulutuksen kannustaminen

214 482,99

214 482,99

5

Tekninen ja neuvontapalvelu viljelijöille

114 647,20

114 647,20

6

Varhaiseläke

119 962,87

119 962,87

7

Nuorten viljelijöiden aloitustuki

1 355 000,00

1 355 000,00

8

EU:n vaatimusten täyttäminen

1 059 306,78

1 059 306,78

9

Maatalouden ympäristötoimenpiteiden käyttöönotto

–35 501,90

–35 501,90

10

Maatalouden ympäristötoimenpiteet luonnonarvon säilyttämiseksi

–30 271,74

–30 271,74

11

Metsitys

2 371,79

2 371,79

12

Karjan jalostusinfrastruktuurin parantaminen

0,00

0,00

13

Epäsuotuisat alueet

1 040,45

1 040,45

14

Laatujärjestelmien tuki

276 389,31

276 389,31

15

Pienimuotoisen perinteisen jalostuksen tuki

271 178,37

271 178,37

16

Perinteisten ja maatalousmaisemien suojelu

152 497,44

152 497,44

17

Metsäpaloilta ja muilta luonnononnettomuuksilta suojautuminen

369 758,71

369 758,71

18

Muun kuin maatalousmaan metsitys

295 623,90

295 623,90

19

Sadonkorjuumenetelmien parantaminen

– 854,30

– 854,30

20

Tekninen apu täytäntöönpanoon ja seurantaan

62 239,78

62 239,78

21

Tekninen apu kollektiivisiin aloitteisiin paikallistasolla

165 925,81

165 925,81

Yhteensä

9 474 074,82

0,00

9 474 074,82

LATVIA

| Nro | Toimenpide | Menot 2009 Liite I sarake ”a” | Vähennykset Liite I sarake ”d” | Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Varhaiseläke | –1 195,73 | | –1 195,73 |
| 2 | Tuottajaryhmät | 0,00 | | 0,00 |
| 3 | Osittaisten kotitarvetilojen tuki | – 264,78 | | – 264,78 |
| 4 | Vaatimusten täyttäminen | 423 612,67 | | 423 612,67 |
| 5 | Maatalouden ympäristötoimenpiteet | 1 853 096,73 | | 1 853 096,73 |
| 6 | Epäsuotuisat alueet | –13 412,76 | | –13 412,76 |
| 7 | Tekninen apu | 391 805,87 | | 391 805,87 |
| 8 | Aiemmalta ohjelmakaudelta siirtyneet velvoitteet | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Varainjako yhtenäisille pinta-alatuille | –45 709,90 | | –45 709,90 |
| | Yhteensä | 2 607 932,10 | 0,00 | 2 607 932,10 |

Nro

Toimenpide

Menot 2009 Liite I sarake ”a”

Vähennykset Liite I sarake ”d”

Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Varhaiseläke

–1 195,73

–1 195,73

2

Tuottajaryhmät

0,00

0,00

3

Osittaisten kotitarvetilojen tuki

– 264,78

– 264,78

4

Vaatimusten täyttäminen

423 612,67

423 612,67

5

Maatalouden ympäristötoimenpiteet

1 853 096,73

1 853 096,73

6

Epäsuotuisat alueet

–13 412,76

–13 412,76

7

Tekninen apu

391 805,87

391 805,87

8

Aiemmalta ohjelmakaudelta siirtyneet velvoitteet

0,00

0,00

9

Varainjako yhtenäisille pinta-alatuille

–45 709,90

–45 709,90

Yhteensä

2 607 932,10

0,00

2 607 932,10

LIETTUA

| Nro | Toimenpide | Menot 2009 Liite I sarake ”a” | Vähennykset Liite I sarake ”d” | Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Maatalouden ympäristötoimenpiteet | 3 561 291,02 | | 3 561 291,02 |
| 2 | Epäsuotuisat alueet ja ympäristörajoitteiset alueet | –2 954,63 | | –2 954,63 |
| 3 | Vaatimusten täyttäminen | – 204 331,89 | | – 204 331,89 |
| 4 | Maatalousmaan metsitys | 30 628,19 | | 30 628,19 |
| 5 | Varhaiseläke | 104 338,87 | | 104 338,87 |
| 6 | Rakenneuudistuksen kohteeksi joutuneiden osittaisten kotitarvetilojen tuki | –8 179,78 | | –8 179,78 |
| 7 | Muut toimenpiteet | 96 659,66 | | 96 659,66 |
| 8 | Tekninen apu | 455 049,09 | | 455 049,09 |
| 9 | Täydentävät kansalliset suorat tuet | 1 061,44 | | 1 061,44 |
| | Yhteensä | 4 033 561,97 | 0,00 | 4 033 561,97 |

Nro

Toimenpide

Menot 2009 Liite I sarake ”a”

Vähennykset Liite I sarake ”d”

Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Maatalouden ympäristötoimenpiteet

3 561 291,02

3 561 291,02

2

Epäsuotuisat alueet ja ympäristörajoitteiset alueet

–2 954,63

–2 954,63

3

Vaatimusten täyttäminen

– 204 331,89

– 204 331,89

4

Maatalousmaan metsitys

30 628,19

30 628,19

5

Varhaiseläke

104 338,87

104 338,87

6

Rakenneuudistuksen kohteeksi joutuneiden osittaisten kotitarvetilojen tuki

–8 179,78

–8 179,78

7

Muut toimenpiteet

96 659,66

96 659,66

8

Tekninen apu

455 049,09

455 049,09

9

Täydentävät kansalliset suorat tuet

1 061,44

1 061,44

Yhteensä

4 033 561,97

0,00

4 033 561,97

MALTA

| No | Toimenpide | Menot 2009 Liite I sarake ”a” | Vähennykset Liite I sarake ”d” | Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Epäsuotuisat alueet | –5 448,47 | | –5 448,47 |
| 2 | Maatalouden ympäristötoimenpiteet | 1 635 984,94 | | 1 635 984,94 |
| 3 | Vaatimusten täyttäminen | 1 098 668,34 | | 1 098 668,34 |
| 4 | Tuottajaryhmä | 0,00 | | 0,00 |
| 5 | Tekninen apu | 865 308,32 | | 865 308,32 |
| 6 | Täydentävä valtiontuki | 0,00 | | 0,00 |
| 7 | Tilapäiset kokoaikaiset viljelijät/jalostajat | 1 507 607,63 | | 1 507 607,63 |
| | Yhteensä | 5 102 120,76 | 0,00 | 5 102 120,76 |

No

Toimenpide

Menot 2009 Liite I sarake ”a”

Vähennykset Liite I sarake ”d”

Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Epäsuotuisat alueet

–5 448,47

–5 448,47

2

Maatalouden ympäristötoimenpiteet

1 635 984,94

1 635 984,94

3

Vaatimusten täyttäminen

1 098 668,34

1 098 668,34

4

Tuottajaryhmä

0,00

0,00

5

Tekninen apu

865 308,32

865 308,32

6

Täydentävä valtiontuki

0,00

0,00

7

Tilapäiset kokoaikaiset viljelijät/jalostajat

1 507 607,63

1 507 607,63

Yhteensä

5 102 120,76

0,00

5 102 120,76

PUOLA

| Nro | Toimenpide | Menot 2009 Liite I sarake ”a” | Vähennykset Liite I sarake ”d” | Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Varhaiseläke | – 115 562,12 | | – 115 562,12 |
| 2 | Osittaisten kotitarvetilojen tuki | – 782 545,72 | | – 782 545,72 |
| 3 | Epäsuotuisat alueet | –3 314 036,52 | | –3 314 036,52 |
| 4 | Maatalouden ympäristösitoumukset ja eläinten hyvinvointi | – 449 096,77 | | – 449 096,77 |
| 5 | Metsitys | –68 801,15 | | –68 801,15 |
| 6 | EU:n vaatimusten täyttäminen | –2 128 574,31 | | –2 128 574,31 |
| 7 | Tuottajaryhmät | 0,00 | | 0,00 |
| 8 | Tekninen apu | 19 304 548,86 | | 19 304 548,86 |
| 9 | Täydentävät suorat tuet | –80 324,22 | | –80 324,22 |
| 10 | Asetuksen (EY) N:o 1268/1999 mukaisesti hyväksytyt hankkeet | –3 869,48 | | –3 869,48 |
| | Yhteensä | 12 361 738,57 | 0,00 | 12 361 738,57 |

Nro

Toimenpide

Menot 2009 Liite I sarake ”a”

Vähennykset Liite I sarake ”d”

Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Varhaiseläke

– 115 562,12

– 115 562,12

2

Osittaisten kotitarvetilojen tuki

– 782 545,72

– 782 545,72

3

Epäsuotuisat alueet

–3 314 036,52

–3 314 036,52

4

Maatalouden ympäristösitoumukset ja eläinten hyvinvointi

– 449 096,77

– 449 096,77

5

Metsitys

–68 801,15

–68 801,15

6

EU:n vaatimusten täyttäminen

–2 128 574,31

–2 128 574,31

7

Tuottajaryhmät

0,00

0,00

8

Tekninen apu

19 304 548,86

19 304 548,86

9

Täydentävät suorat tuet

–80 324,22

–80 324,22

10

Asetuksen (EY) N:o 1268/1999 mukaisesti hyväksytyt hankkeet

–3 869,48

–3 869,48

Yhteensä

12 361 738,57

0,00

12 361 738,57

SLOVAKIA

| Nro | Toimenpide | Menot 2009 Liite I sarake ”a” | Vähennykset Liite I sarake ”d” | Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Maatilainvestoinnit | 320 353,71 | | 320 353,71 |
| 2 | Koulutus | 8 185,24 | | 8 185,24 |
| 3 | Epäsuotuisat alueet ja ympäristörajoitteiset alueet | 16 450,87 | | 16 450,87 |
| 4 | Vaatimusten täyttäminen | 405 119,68 | | 405 119,68 |
| 5 | Maatalouden ympäristötoimenpiteiden tuki | 0,00 | | 0,00 |
| 6 | Maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen parantaminen | 151 516,81 | | 151 516,81 |
| 7 | Metsänhoito | 0,00 | | 0,00 |
| 8 | Maatalousmaan metsitys | 126 911,56 | | 126 911,56 |
| 9 | Maanjako | 30 933,37 | | 30 933,37 |
| 10 | Maatalouselinkeinojen monipuolistaminen | 0,00 | | 0,00 |
| 11 | Osittaisten kotitarveviljelytilojen tuki | 248 306,32 | | 248 306,32 |
| 12 | Tuottajaryhmät | 1 308 323,39 | | 1 308 323,39 |
| 13 | Tekninen apu, arviointi mukaan luettuna | 4 128 723,81 | | 4 128 723,81 |
| 14 | Täydentävät suorat tuet | 9 051,97 | | 9 051,97 |
| 901 | Maatilainvestoinnit, asetus (EY) N:o 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 905 | Maatalouden ympäristötuki – asetuksen (EY) N:o 1268/1999 mukaiset hankkeet | 594 554,46 | | 594 554,46 |
| 907 | Metsänhoito – asetuksen (EY) N:o 1268/1999 mukaiset hankkeet | 0,00 | | 0,00 |
| 912 | Tuottajaryhmät – asetuksen (EY) N:o 1268/1999 mukaiset hankkeet | 0,00 | | 0,00 |
| | Yhteensä | 7 348 431,19 | 0,00 | 7 348 431,19 |

Nro

Toimenpide

Menot 2009 Liite I sarake ”a”

Vähennykset Liite I sarake ”d”

Tarkastettu ja hyväksytty määrä 2009 Liite I sarake ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Maatilainvestoinnit

320 353,71

320 353,71

2

Koulutus

8 185,24

8 185,24

3

Epäsuotuisat alueet ja ympäristörajoitteiset alueet

16 450,87

16 450,87

4

Vaatimusten täyttäminen

405 119,68

405 119,68

5

Maatalouden ympäristötoimenpiteiden tuki

0,00

0,00

6

Maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen parantaminen

151 516,81

151 516,81

7

Metsänhoito

0,00

0,00

8

Maatalousmaan metsitys

126 911,56

126 911,56

9

Maanjako

30 933,37

30 933,37

10

Maatalouselinkeinojen monipuolistaminen

0,00

0,00

11

Osittaisten kotitarveviljelytilojen tuki

248 306,32

248 306,32

12

Tuottajaryhmät

1 308 323,39

1 308 323,39

13

Tekninen apu, arviointi mukaan luettuna

4 128 723,81

4 128 723,81

14

Täydentävät suorat tuet

9 051,97

9 051,97

901

Maatilainvestoinnit, asetus (EY) N:o 1268/1999

0,00

0,00

905

Maatalouden ympäristötuki – asetuksen (EY) N:o 1268/1999 mukaiset hankkeet

594 554,46

594 554,46

907

Metsänhoito – asetuksen (EY) N:o 1268/1999 mukaiset hankkeet

0,00

0,00

912

Tuottajaryhmät – asetuksen (EY) N:o 1268/1999 mukaiset hankkeet

0,00

0,00

Yhteensä

7 348 431,19

0,00

7 348 431,19

---

LIITE III

MAKSAJAVIRASTOJEN TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN

VARAINHOITOVUOSI 2009 – MAATALOUSTUKIRAHASTON MAASEUDUN KEHITTÄMISMENOT UUSISSA JÄSENVALTIOISSA

Luettelo maksajavirastoista, joiden tilit jätetään tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle ja joiden tileistä annetaan tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös myöhemmin

| Jäsenvaltio | Maksajavirasto |
| --- | --- |
| Viro | PRIA |

Jäsenvaltio

Maksajavirasto

Viro

PRIA

---

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/17

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 30 päivänä huhtikuuta 2010,

Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) rahoitettaviin menoihin liittyvien jäsenvaltioiden maksajavirastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuoden 2009 osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2828)

(2010/258/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (1) ja erityisesti sen 30 ja 32 artiklan,

on kuullut maatalousrahastojen komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklan mukaan komissio tarkastaa ja hyväksyy mainitun asetuksen 6 artiklassa tarkoitettujen maksajavirastojen tilit jäsenvaltioiden toimittamien tilinpäätösten sekä niiden liitteenä toimitettujen tarkastamiseen ja hyväksymiseen tarvittavien tietojen ja tilien täydellisyyttä, tarkkuutta ja todenperäisyyttä koskevien todistusten sekä todentamisviranomaisten laatimien kertomusten perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklan mukaan komissio tarkastaa ja hyväksyy mainitun asetuksen 6 artiklassa tarkoitettujen maksajavirastojen tilit jäsenvaltioiden toimittamien tilinpäätösten sekä niiden liitteenä toimitettujen tarkastamiseen ja hyväksymiseen tarvittavien tietojen ja tilien täydellisyyttä, tarkkuutta ja todenperäisyyttä koskevien todistusten sekä todentamisviranomaisten laatimien kertomusten perusteella.

| (2) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maksajavirastojen kirjanpidon ja meno- ja tuloilmoitusten sekä menojen korvaamista koskevien edellytysten osalta maataloustukirahaston ja maaseuturahaston yhteydessä 21 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 883/2006 (2) 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti varainhoitovuoden 2009 osalta otetaan huomioon jäsenvaltioiden 16 päivän lokakuuta 2008 ja 15 päivän lokakuuta 2009 välisenä aikana toteuttamat menot. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maksajavirastojen kirjanpidon ja meno- ja tuloilmoitusten sekä menojen korvaamista koskevien edellytysten osalta maataloustukirahaston ja maaseuturahaston yhteydessä 21 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 883/2006 (2) 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti varainhoitovuoden 2009 osalta otetaan huomioon jäsenvaltioiden 16 päivän lokakuuta 2008 ja 15 päivän lokakuuta 2009 välisenä aikana toteuttamat menot.

| (3) | Komissio on tarkastanut sille toimitetut tiedot ja ilmoittanut jäsenvaltioille tarkastusten tulokset sekä tarvittavat oikaisut ennen 31 päivää maaliskuuta 2010. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on tarkastanut sille toimitetut tiedot ja ilmoittanut jäsenvaltioille tarkastusten tulokset sekä tarvittavat oikaisut ennen 31 päivää maaliskuuta 2010.

| (4) | Komissio voi tilinpäätösten ja liiteasiakirjojen perusteella tehdä eräiden maksajavirastojen osalta päätöksen toimitettujen tilinpäätösten täydellisyydestä, täsmällisyydestä ja todenperäisyydestä. Liitteessä I vahvistetaan jäsenvaltioittain tarkastetut ja hyväksytyt määrät sekä jäsenvaltioilta perittävät tai niille maksettavat määrät. |
| --- | --- |

(4)

Komissio voi tilinpäätösten ja liiteasiakirjojen perusteella tehdä eräiden maksajavirastojen osalta päätöksen toimitettujen tilinpäätösten täydellisyydestä, täsmällisyydestä ja todenperäisyydestä. Liitteessä I vahvistetaan jäsenvaltioittain tarkastetut ja hyväksytyt määrät sekä jäsenvaltioilta perittävät tai niille maksettavat määrät.

| (5) | Eräiden muiden maksajavirastojen toimittamat tiedot edellyttävät lisätutkimuksia, eikä näiden virastojen tilejä voida sen vuoksi tarkastaa ja hyväksyä tällä päätöksellä. Kyseiset maksajavirastot mainitaan liitteessä II. |
| --- | --- |

(5)

Eräiden muiden maksajavirastojen toimittamat tiedot edellyttävät lisätutkimuksia, eikä näiden virastojen tilejä voida sen vuoksi tarkastaa ja hyväksyä tällä päätöksellä. Kyseiset maksajavirastot mainitaan liitteessä II.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 883/2006 9 artiklan 4 kohdan mukaan elo-, syys- ja lokakuun aikana tapahtuneet määräaikojen ylittämiset otetaan huomioon tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa päätöksessä. Osa eräiden jäsenvaltioiden kyseisinä kuukausina vuonna 2009 ilmoittamista menoista oli toteutettu sovellettavien määräaikojen jälkeen. Tässä päätöksessä olisi sen vuoksi vahvistettava asianmukaiset vähennykset. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 883/2006 9 artiklan 4 kohdan mukaan elo-, syys- ja lokakuun aikana tapahtuneet määräaikojen ylittämiset otetaan huomioon tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa päätöksessä. Osa eräiden jäsenvaltioiden kyseisinä kuukausina vuonna 2009 ilmoittamista menoista oli toteutettu sovellettavien määräaikojen jälkeen. Tässä päätöksessä olisi sen vuoksi vahvistettava asianmukaiset vähennykset.

| (7) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 1290/2005 17 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 883/2006 9 artiklan mukaisesti jo alentanut tiettyjä varainhoitovuoden 2009 menojen kirjaamista vastaan suoritettuja kuukausimaksuja tai keskeyttänyt niiden maksamisen. Jotta kyseisiä määriä ei korvattaisi liian aikaisin tai tilapäisesti, niitä ei pitäisi hyväksyä tässä päätöksessä, vaan ne edellyttävät asetuksen (EY) N:o 1290/2005 31 artiklassa säädetyn sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn mukaisia lisätarkastuksia. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 1290/2005 17 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 883/2006 9 artiklan mukaisesti jo alentanut tiettyjä varainhoitovuoden 2009 menojen kirjaamista vastaan suoritettuja kuukausimaksuja tai keskeyttänyt niiden maksamisen. Jotta kyseisiä määriä ei korvattaisi liian aikaisin tai tilapäisesti, niitä ei pitäisi hyväksyä tässä päätöksessä, vaan ne edellyttävät asetuksen (EY) N:o 1290/2005 31 artiklassa säädetyn sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyn mukaisia lisätarkastuksia.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos takaisinperintää ei toteuteta neljän vuoden kuluessa ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen tekemisestä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos takaisinperintää käsitellään kansallisessa tuomioistuimessa, asianomainen jäsenvaltio vastaa 50-prosenttisesti takaisinperinnän toteuttamatta jättämisen taloudellisista seurauksista. Mainitun asetuksen 32 artiklan 3 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan toimittamaan komissiolle tilinpäätöksen yhteydessä yhteenveto väärinkäytösten vuoksi aloitetuista takaisinperintämenettelyistä. Jäsenvaltioiden takaisin perittävien määrien ilmoitusvelvollisuuden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan komission asetuksessa (EY) N:o 885/2006 (3). Mainitun asetuksen liitteessä III esitetään taulukko, joka jäsenvaltioiden on toimitettava vuonna 2010. Komissio päättää jäsenvaltioiden toimittamien taulukoiden perusteella rahoituksellisista seurauksista, joita sovelletaan, kun takaisinperintää ei ole toteutettu neljän tai vastaavasti kahdeksan vuoden kuluessa. Tämä päätös ei rajoita sääntöjenmukaisuutta koskevien myöhempien päätösten hyväksymistä asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos takaisinperintää ei toteuteta neljän vuoden kuluessa ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen tekemisestä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos takaisinperintää käsitellään kansallisessa tuomioistuimessa, asianomainen jäsenvaltio vastaa 50-prosenttisesti takaisinperinnän toteuttamatta jättämisen taloudellisista seurauksista. Mainitun asetuksen 32 artiklan 3 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan toimittamaan komissiolle tilinpäätöksen yhteydessä yhteenveto väärinkäytösten vuoksi aloitetuista takaisinperintämenettelyistä. Jäsenvaltioiden takaisin perittävien määrien ilmoitusvelvollisuuden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan komission asetuksessa (EY) N:o 885/2006 (3). Mainitun asetuksen liitteessä III esitetään taulukko, joka jäsenvaltioiden on toimitettava vuonna 2010. Komissio päättää jäsenvaltioiden toimittamien taulukoiden perusteella rahoituksellisista seurauksista, joita sovelletaan, kun takaisinperintää ei ole toteutettu neljän tai vastaavasti kahdeksan vuoden kuluessa. Tämä päätös ei rajoita sääntöjenmukaisuutta koskevien myöhempien päätösten hyväksymistä asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (9) | Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 6 kohdan nojalla jäsenvaltiot voivat päättää jättää takaisinperinnän suorittamatta. Tällainen päätös voidaan tehdä vain, jos takaisinperinnästä aiheutuneet ja ennakoitavat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä tai jos takaisinperintä osoittautuu mahdottomaksi velallisen tai väärinkäytöksestä oikeudellisesti vastuussa olevien henkilöiden maksukyvyttömyyden vuoksi ja tämä on todettu ja hyväksytty asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jos tällainen päätös on tehty neljän vuoden kuluessa ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen tekemisestä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos takaisinperintää käsitellään kansallisessa tuomioistuimessa, takaisinperinnän toteuttamatta jättämisestä aiheutuvat taloudelliset seuraukset olisi katettava 100-prosenttisesti yhteisön talousarviosta. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa yhteenvedossa ilmoitetaan määrät, joiden osalta jäsenvaltio on päättänyt olla suorittamatta takaisinperintää, sekä päätöksen perustelut. Nämä määrät eivät jää asianomaisten jäsenvaltioiden vastattaviksi vaan ne katetaan yhteisön talousarviosta. Tämä päätös ei rajoita sääntöjenmukaisuutta koskevien myöhempien päätösten hyväksymistä mainitun asetuksen 32 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 6 kohdan nojalla jäsenvaltiot voivat päättää jättää takaisinperinnän suorittamatta. Tällainen päätös voidaan tehdä vain, jos takaisinperinnästä aiheutuneet ja ennakoitavat kustannukset ovat yhteensä suuremmat kuin takaisin perittävä määrä tai jos takaisinperintä osoittautuu mahdottomaksi velallisen tai väärinkäytöksestä oikeudellisesti vastuussa olevien henkilöiden maksukyvyttömyyden vuoksi ja tämä on todettu ja hyväksytty asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jos tällainen päätös on tehty neljän vuoden kuluessa ensimmäisen asteen hallinnollisen tai oikeudellisen päätöksen tekemisestä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos takaisinperintää käsitellään kansallisessa tuomioistuimessa, takaisinperinnän toteuttamatta jättämisestä aiheutuvat taloudelliset seuraukset olisi katettava 100-prosenttisesti yhteisön talousarviosta. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa yhteenvedossa ilmoitetaan määrät, joiden osalta jäsenvaltio on päättänyt olla suorittamatta takaisinperintää, sekä päätöksen perustelut. Nämä määrät eivät jää asianomaisten jäsenvaltioiden vastattaviksi vaan ne katetaan yhteisön talousarviosta. Tämä päätös ei rajoita sääntöjenmukaisuutta koskevien myöhempien päätösten hyväksymistä mainitun asetuksen 32 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämä päätös ei rajoita sellaisten myöhempien komission päätösten hyväksymistä, joilla jätetään Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole suoritettu Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämä päätös ei rajoita sellaisten myöhempien komission päätösten hyväksymistä, joilla jätetään Euroopan unionin rahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole suoritettu Euroopan unionin sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jäljempänä 2 artiklassa tarkoitettuja maksajavirastoja lukuun ottamatta jäsenvaltioiden maksajavirastojen Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahastosta) varainhoitovuodelta 2009 rahoitettuja menoja koskevat tilit tarkastetaan ja hyväksytään.

Asianomaisilta jäsenvaltioilta tämän päätöksen nojalla perittävät tai niille maksettavat määrät, asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan 5 kohdan soveltamisesta johtuvat määrät mukaan luettuina, vahvistetaan liitteessä I.

2 artikla

Liitteessä II vahvistettuja jäsenvaltioiden maksajavirastojen varainhoitovuoden 2009 tilejä, jotka liittyvät maataloustukirahastosta rahoitettaviin menoihin, ei käsitellä tässä päätöksessä, vaan niistä annetaan tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös myöhemmin.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä huhtikuuta 2010.

Komission puolesta

Dacian CIOLOŞ

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  EUVL L 171, 23.6.2006, s. 1.

2

(3)  EUVL L 171, 23.6.2006, s. 90.

3

---

LIITE I

MAKSAJAVIRASTOJEN TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN

VARAINHOITOVUOSI 2009

Huom.: Nimikkeistö 2010: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

Jäsenvaltioilta perittävä tai jäsenvaltioille maksettava määrä

| JV | | 2009 - Maksajavirastojen menot / käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joita koskevat tilit on | a + b yhteensä | Koko varainhoitovuoden vähennykset ja keskeyttämiset (1) | Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan mukaiset vähennykset | Yhteensä (vähennykset ja keskeyttämiset mukaan luettuina) | Jäsenvaltiolle varainhoitovuodelta suoritetut maksut | Jäsenvaltiolta perittävä (-) tai sille maksettava (+) määrä (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tarkastettu ja hyväksytty | jätetty tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle |
| = vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut menot / käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | = vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut menot / käyttötarkoitukseensa sidotut tulot yhteensä |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| BE | EUR | 787 979 123,50 | 0,00 | 787 979 123,50 | – 369 703,64 | – 464 520,05 | 787 144 899,81 | 787 398 266,69 | – 253 366,88 |
| BG | EUR | 220 774 471,11 | 0,00 | 220 774 471,11 | 0,00 | 0,00 | 220 774 471,11 | 220 995 609,16 | – 221 138,05 |
| CZ | EUR | 506 176 216,20 | 0,00 | 506 176 216,20 | 0,00 | 0,00 | 506 176 216,20 | 506 185 267,69 | –9 051,49 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 805 769,98 | – 805 769,98 | 0,00 | – 805 769,98 |
| DK | EUR | 924 610 973,79 | 0,00 | 924 610 973,79 | –3 921,96 | 0,00 | 924 607 051,83 | 924 309 000,47 | 298 051,36 |
| DE | EUR | 5 235 842 777,85 | 654 682 281,26 | 5 890 525 059,11 | –1 989 043,44 | – 461 916,14 | 5 888 074 099,53 | 5 888 016 608,23 | 57 491,30 |
| EE | EUR | 54 532 997,07 | 0,00 | 54 532 997,07 | 0,00 | 0,00 | 54 532 997,07 | 54 532 997,07 | 0,00 |
| IE | EUR | 1 319 888 602,56 | 0,00 | 1 319 888 602,56 | – 133 757,17 | – 169 220,35 | 1 319 585 625,04 | 1 318 985 522,43 | 600 102,61 |
| EL | EUR | 2 448 777 557,15 | 0,00 | 2 448 777 557,15 | –8 813 778,63 | – 394 282,85 | 2 439 569 495,67 | 2 443 278 830,80 | –3 709 335,13 |
| ES | EUR | 6 068 452 138,54 | 0,00 | 6 068 452 138,54 | –4 759 740,96 | –3 785 162,40 | 6 059 907 235,18 | 6 067 513 907,29 | –7 606 672,11 |
| FR | EUR | 9 040 383 523,43 | 0,00 | 9 040 383 523,43 | –2 526 945,78 | –5 990 134,76 | 9 031 866 442,89 | 9 037 172 967,68 | –5 306 524,79 |
| IT | EUR | 1 945 287 961,84 | 2 782 810 861,76 | 4 728 098 823,60 | 0,00 | –2 430 132,07 | 4 725 668 691,53 | 4 728 063 868,22 | –2 395 176,69 |
| CY | EUR | 36 926 483,63 | 0,00 | 36 926 483,63 | – 320 385,91 | 0,00 | 36 606 097,72 | 36 606 097,72 | 0,00 |
| LV | EUR | 109 931 833,57 | 0,00 | 109 931 833,57 | 0,00 | 0,00 | 109 931 833,57 | 109 975 523,36 | –43 689,79 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18,50 | –18,50 | 0,00 | –18,50 |
| LT | EUR | 221 723 843,05 | 0,00 | 221 723 843,05 | 0,00 | 0,00 | 221 723 843,05 | 221 715 676,12 | 8 166,93 |
| LU | EUR | 34 886 290,40 | 0,00 | 34 886 290,40 | 0,00 | –4 560,61 | 34 881 729,79 | 34 693 249,95 | 188 479,84 |
| HU | EUR | 930 754 775,93 | 0,00 | 930 754 775,93 | 0,00 | 0,00 | 930 754 775,93 | 930 434 925,76 | 319 850,17 |
| MT | EUR | 3 563 547,18 | 0,00 | 3 563 547,18 | 0,00 | 0,00 | 3 563 547,18 | 3 564 387,18 | – 840,00 |
| NL | EUR | 1 046 983 725,26 | 0,00 | 1 046 983 725,26 | 0,00 | – 677 834,96 | 1 046 305 890,30 | 1 046 370 034,94 | –64 144,64 |
| AT | EUR | 708 684 112,26 | 0,00 | 708 684 112,26 | 0,00 | – 169 195,85 | 708 514 916,41 | 708 571 648,36 | –56 731,95 |
| PL | EUR | 1 855 200 357,31 | 0,00 | 1 855 200 357,31 | 0,00 | 0,00 | 1 855 200 357,31 | 1 855 245 584,31 | –45 227,00 |
| PT | EUR | 724 724 520,34 | 0,00 | 724 724 520,34 | – 382 516,50 | –8 047 049,82 | 716 294 954,02 | 723 611 900,95 | –7 316 946,93 |
| RO | EUR | 0,00 | 575 930 420,08 | 575 930 420,08 | 0,00 | 0,00 | 575 930 420,08 | 575 930 420,08 | 0,00 |
| SI | EUR | 102 542 439,28 | 0,00 | 102 542 439,28 | 0,00 | 0,00 | 102 542 439,28 | 102 613 790,15 | –71 350,87 |
| SK | EUR | 252 970 915,01 | 0,00 | 252 970 915,01 | 0,00 | 0,00 | 252 970 915,01 | 252 901 885,76 | 69 029,25 |
| FI | EUR | 599 673 974,61 | 0,00 | 599 673 974,61 | 0,00 | –10 920,77 | 599 663 053,84 | 599 685 951,54 | –22 897,70 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 107 975,40 | – 107 975,40 | 0,00 | – 107 975,40 |
| SE | EUR | 724 143 091,81 | 0,00 | 724 143 091,81 | –13 177,13 | 0,00 | 724 129 914,68 | 724 281 824,45 | – 151 909,77 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –86 696,06 | –86 696,06 | 0,00 | –86 696,06 |
| UK | EUR | 3 292 001 049,95 | 0,00 | 3 292 001 049,95 | –3 779 242,68 | 0,00 | 3 288 221 807,27 | 3 294 688 038,59 | –6 466 231,32 |

JV

2009 - Maksajavirastojen menot / käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joita koskevat tilit on

a + b yhteensä

Koko varainhoitovuoden vähennykset ja keskeyttämiset (1)

Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 32 artiklan mukaiset vähennykset

Yhteensä (vähennykset ja keskeyttämiset mukaan luettuina)

Jäsenvaltiolle varainhoitovuodelta suoritetut maksut

Jäsenvaltiolta perittävä (-) tai sille maksettava (+) määrä (2)

tarkastettu ja hyväksytty

jätetty tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle

= vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut menot / käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

= vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut menot / käyttötarkoitukseensa sidotut tulot yhteensä

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

BE

EUR

787 979 123,50

0,00

787 979 123,50

– 369 703,64

– 464 520,05

787 144 899,81

787 398 266,69

– 253 366,88

BG

EUR

220 774 471,11

0,00

220 774 471,11

0,00

0,00

220 774 471,11

220 995 609,16

– 221 138,05

CZ

EUR

506 176 216,20

0,00

506 176 216,20

0,00

0,00

506 176 216,20

506 185 267,69

–9 051,49

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 805 769,98

– 805 769,98

0,00

– 805 769,98

DK

EUR

924 610 973,79

0,00

924 610 973,79

–3 921,96

0,00

924 607 051,83

924 309 000,47

298 051,36

DE

EUR

5 235 842 777,85

654 682 281,26

5 890 525 059,11

–1 989 043,44

– 461 916,14

5 888 074 099,53

5 888 016 608,23

57 491,30

EE

EUR

54 532 997,07

0,00

54 532 997,07

0,00

0,00

54 532 997,07

54 532 997,07

0,00

IE

EUR

1 319 888 602,56

0,00

1 319 888 602,56

– 133 757,17

– 169 220,35

1 319 585 625,04

1 318 985 522,43

600 102,61

EL

EUR

2 448 777 557,15

0,00

2 448 777 557,15

–8 813 778,63

– 394 282,85

2 439 569 495,67

2 443 278 830,80

–3 709 335,13

ES

EUR

6 068 452 138,54

0,00

6 068 452 138,54

–4 759 740,96

–3 785 162,40

6 059 907 235,18

6 067 513 907,29

–7 606 672,11

FR

EUR

9 040 383 523,43

0,00

9 040 383 523,43

–2 526 945,78

–5 990 134,76

9 031 866 442,89

9 037 172 967,68

–5 306 524,79

IT

EUR

1 945 287 961,84

2 782 810 861,76

4 728 098 823,60

0,00

–2 430 132,07

4 725 668 691,53

4 728 063 868,22

–2 395 176,69

CY

EUR

36 926 483,63

0,00

36 926 483,63

– 320 385,91

0,00

36 606 097,72

36 606 097,72

0,00

LV

EUR

109 931 833,57

0,00

109 931 833,57

0,00

0,00

109 931 833,57

109 975 523,36

–43 689,79

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

–18,50

–18,50

0,00

–18,50

LT

EUR

221 723 843,05

0,00

221 723 843,05

0,00

0,00

221 723 843,05

221 715 676,12

8 166,93

LU

EUR

34 886 290,40

0,00

34 886 290,40

0,00

–4 560,61

34 881 729,79

34 693 249,95

188 479,84

HU

EUR

930 754 775,93

0,00

930 754 775,93

0,00

0,00

930 754 775,93

930 434 925,76

319 850,17

MT

EUR

3 563 547,18

0,00

3 563 547,18

0,00

0,00

3 563 547,18

3 564 387,18

– 840,00

NL

EUR

1 046 983 725,26

0,00

1 046 983 725,26

0,00

– 677 834,96

1 046 305 890,30

1 046 370 034,94

–64 144,64

AT

EUR

708 684 112,26

0,00

708 684 112,26

0,00

– 169 195,85

708 514 916,41

708 571 648,36

–56 731,95

PL

EUR

1 855 200 357,31

0,00

1 855 200 357,31

0,00

0,00

1 855 200 357,31

1 855 245 584,31

–45 227,00

PT

EUR

724 724 520,34

0,00

724 724 520,34

– 382 516,50

–8 047 049,82

716 294 954,02

723 611 900,95

–7 316 946,93

RO

EUR

0,00

575 930 420,08

575 930 420,08

0,00

0,00

575 930 420,08

575 930 420,08

0,00

SI

EUR

102 542 439,28

0,00

102 542 439,28

0,00

0,00

102 542 439,28

102 613 790,15

–71 350,87

SK

EUR

252 970 915,01

0,00

252 970 915,01

0,00

0,00

252 970 915,01

252 901 885,76

69 029,25

FI

EUR

599 673 974,61

0,00

599 673 974,61

0,00

–10 920,77

599 663 053,84

599 685 951,54

–22 897,70

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 107 975,40

– 107 975,40

0,00

– 107 975,40

SE

EUR

724 143 091,81

0,00

724 143 091,81

–13 177,13

0,00

724 129 914,68

724 281 824,45

– 151 909,77

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–86 696,06

–86 696,06

0,00

–86 696,06

UK

EUR

3 292 001 049,95

0,00

3 292 001 049,95

–3 779 242,68

0,00

3 288 221 807,27

3 294 688 038,59

–6 466 231,32

| JV | | Menot (3) | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (3) | Sokerirahasto | 32 artikla (=e) | Yhteensä (=h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menot (4) | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| | | i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| BE | EUR | 211 153,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 464 520,05 | – 253 366,88 |
| BG | EUR | –6 044,39 | – 215 093,66 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 221 138,05 |
| CZ | EUR | –9 051,49 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –9 051,49 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 805 769,98 | – 805 769,98 |
| DK | EUR | 298 051,36 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 298 051,36 |
| DE | EUR | 519 407,44 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 461 916,14 | 57 491,30 |
| EE | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| IE | EUR | 1 988 434,35 | –1 219 111,39 | 0,00 | 0,00 | – 169 220,35 | 600 102,61 |
| EL | EUR | –3 313 301,75 | –1 750,53 | 0,00 | 0,00 | – 394 282,85 | –3 709 335,13 |
| ES | EUR | –3 782 850,58 | –38 659,13 | 0,00 | 0,00 | –3 785 162,40 | –7 606 672,11 |
| FR | EUR | 683 609,97 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 990 134,76 | –5 306 524,79 |
| IT | EUR | 34 955,38 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –2 430 132,07 | –2 395 176,69 |
| CY | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| LV | EUR | –41 844,99 | –1 844,80 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –43 689,79 |
| LT | LTL | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18,50 | –18,50 |
| LT | EUR | 8 166,93 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 8 166,93 |
| LU | EUR | 193 040,45 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –4 560,61 | 188 479,84 |
| HU | EUR | 319 850,17 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 319 850,17 |
| MT | EUR | 0,00 | – 840,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 840,00 |
| NL | EUR | 613 690,32 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 677 834,96 | –64 144,64 |
| AT | EUR | 112 463,90 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 169 195,85 | –56 731,95 |
| PL | EUR | –42 965,36 | –2 261,64 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –45 227,00 |
| PT | EUR | 730 102,89 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –8 047 049,82 | –7 316 946,93 |
| RO | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SI | EUR | –71 350,87 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –71 350,87 |
| SK | EUR | 69 071,36 | –42,11 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 69 029,25 |
| FI | EUR | –11 976,93 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –10 920,77 | –22 897,70 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 107 975,40 | – 107 975,40 |
| SE | EUR | – 151 909,77 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 151 909,77 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –86 696,06 | –86 696,06 |
| UK | EUR | –6 175 353,20 | – 290 878,12 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –6 466 231,32 |

JV

Menot (3)

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (3)

Sokerirahasto

32 artikla (=e)

Yhteensä (=h)

Menot (4)

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

BE

EUR

211 153,17

0,00

0,00

0,00

– 464 520,05

– 253 366,88

BG

EUR

–6 044,39

– 215 093,66

0,00

0,00

0,00

– 221 138,05

CZ

EUR

–9 051,49

0,00

0,00

0,00

0,00

–9 051,49

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 805 769,98

– 805 769,98

DK

EUR

298 051,36

0,00

0,00

0,00

0,00

298 051,36

DE

EUR

519 407,44

0,00

0,00

0,00

– 461 916,14

57 491,30

EE

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

IE

EUR

1 988 434,35

–1 219 111,39

0,00

0,00

– 169 220,35

600 102,61

EL

EUR

–3 313 301,75

–1 750,53

0,00

0,00

– 394 282,85

–3 709 335,13

ES

EUR

–3 782 850,58

–38 659,13

0,00

0,00

–3 785 162,40

–7 606 672,11

FR

EUR

683 609,97

0,00

0,00

0,00

–5 990 134,76

–5 306 524,79

IT

EUR

34 955,38

0,00

0,00

0,00

–2 430 132,07

–2 395 176,69

CY

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

LV

EUR

–41 844,99

–1 844,80

0,00

0,00

0,00

–43 689,79

LT

LTL

0,00

0,00

0,00

0,00

–18,50

–18,50

LT

EUR

8 166,93

0,00

0,00

0,00

0,00

8 166,93

LU

EUR

193 040,45

0,00

0,00

0,00

–4 560,61

188 479,84

HU

EUR

319 850,17

0,00

0,00

0,00

0,00

319 850,17

MT

EUR

0,00

– 840,00

0,00

0,00

0,00

– 840,00

NL

EUR

613 690,32

0,00

0,00

0,00

– 677 834,96

–64 144,64

AT

EUR

112 463,90

0,00

0,00

0,00

– 169 195,85

–56 731,95

PL

EUR

–42 965,36

–2 261,64

0,00

0,00

0,00

–45 227,00

PT

EUR

730 102,89

0,00

0,00

0,00

–8 047 049,82

–7 316 946,93

RO

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

SI

EUR

–71 350,87

0,00

0,00

0,00

0,00

–71 350,87

SK

EUR

69 071,36

–42,11

0,00

0,00

0,00

69 029,25

FI

EUR

–11 976,93

0,00

0,00

0,00

–10 920,77

–22 897,70

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

– 107 975,40

– 107 975,40

SE

EUR

– 151 909,77

0,00

0,00

0,00

0,00

– 151 909,77

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–86 696,06

–86 696,06

UK

EUR

–6 175 353,20

– 290 878,12

0,00

0,00

0,00

–6 466 231,32

---

(1)  Huomioon otettavia ovat maksujärjestelmän mukaiset vähennykset ja keskeytykset, joihin lisätään erityisesti elo-, syys- ja lokakuussa 2009 todetuista maksumääräaikojen noudattamatta jättämisistä johtuvat oikaisut.

(2)  Jäsenvaltiolta perittävää tai sille maksettavaa määrää laskettaessa otetaan huomioon joko vuosi-ilmoituksessa ilmoitetut tarkastetut ja hyväksytyt menot yhteensä (sarake a) tai kuukausi-ilmoituksissa ilmoitetut, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle jätetyt menot yhteensä (sarake b).

Sovellettava valuuttakurssi: Asetuksen (EY) N:o 883/2006 7 artiklan 2 kohta.

(3)  Jos käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen osuus on jäsenvaltion eduksi, se on ilmoitettava nimikkeessä 05 07 01 06.

(4)  Jos käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen sokerirahasto-osuus on jäsenvaltion eduksi, se on ilmoitettava nimikkeessä 05 02 16 02.

Huom.: Nimikkeistö 2010: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

LIITE II

MAKSAJAVIRASTOJEN TILIEN TARKASTAMINEN JA HYVÄKSYMINEN

VARAINHOITOVUOSI 2009 – MAATALOUSTUKIRAHASTO

Luettelo maksajavirastoista, joiden tilit jätetään tilien tarkastamisen ja hyväksymisen ulkopuolelle ja joiden tileistä annetaan tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös myöhemmin

| Jäsenvaltio | Maksajavirasto |
| --- | --- |
| Saksa | Baden-Württemberg
  Hessen
  IBH
  Helaba |
| Italia | AGEA
  ARBEA |
| Romania | PIAA |

Jäsenvaltio

Maksajavirasto

Saksa

Baden-Württemberg

Hessen

IBH

Helaba

Italia

AGEA

ARBEA

Romania

PIAA

---

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/23

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 4 päivänä toukokuuta 2010,

luvan antamisesta Ranskan tasavallalle tehdä sopimus Monacon ruhtinaskunnan kanssa Ranskan tasavallan ja Monacon ruhtinaskunnan välillä tehtävien varainsiirtojen pitämisestä Ranskan tasavallan sisällä tapahtuvina varainsiirtoina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1781/2006 nojalla

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 2634)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2010/259/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maksajaa koskevien tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana 15 päivänä marraskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1781/2006 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan,

ottaa huomioon Ranskan tasavallan pyynnön,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskan tasavalta esitti 28 päivänä marraskuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 1781/2006 17 artiklan mukaisesti poikkeuspyynnön, joka koskee Monacon ruhtinaskunnan ja Ranskan tasavallan välillä tehtäviä varainsiirtoja. |
| --- | --- |

(1)

Ranskan tasavalta esitti 28 päivänä marraskuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 1781/2006 17 artiklan mukaisesti poikkeuspyynnön, joka koskee Monacon ruhtinaskunnan ja Ranskan tasavallan välillä tehtäviä varainsiirtoja.

| (2) | Monacon ruhtinaskunnan ja Ranskan tasavallan välillä tehtäviä varainsiirtoja on asetuksen (EY) N:o 1781/2006 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidetty väliaikaisesti Ranskan tasavallan sisäisinä varainsiirtoina 4 päivästä joulukuuta 2007 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Monacon ruhtinaskunnan ja Ranskan tasavallan välillä tehtäviä varainsiirtoja on asetuksen (EY) N:o 1781/2006 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidetty väliaikaisesti Ranskan tasavallan sisäisinä varainsiirtoina 4 päivästä joulukuuta 2007 alkaen.

| (3) | Jäsenvaltioille ilmoitettiin rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen komitean kokouksessa 17 päivänä joulukuuta 2009, että komissio katsoi saaneensa Ranskan tasavallan pyynnön arvioimiseksi tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioille ilmoitettiin rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen komitean kokouksessa 17 päivänä joulukuuta 2009, että komissio katsoi saaneensa Ranskan tasavallan pyynnön arvioimiseksi tarvittavat tiedot.

| (4) | Monacon ruhtinaskunta ei kuulu yhteisön alueeseen sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionin perustamissopimuksen 52 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 355 artiklassa, mutta se on tehnyt Euroopan yhteisön kanssa valuuttasopimuksen, jossa Euroopan yhteisöä edustaa Ranskan tasavalta. Tämän 26 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn sopimuksen perusteella Monacon ruhtinaskunnalla on oikeus käyttää euroa virallisena valuuttanaan ja antaa euroseteleille ja -metallirahoille laillisen maksuvälineen asema. Näin ollen Monacon ruhtinaskunta täyttää asetuksen (EY) N:o 1781/2006 17 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn edellytyksen. |
| --- | --- |

(4)

Monacon ruhtinaskunta ei kuulu yhteisön alueeseen sellaisena kuin se on määritelty Euroopan unionin perustamissopimuksen 52 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 355 artiklassa, mutta se on tehnyt Euroopan yhteisön kanssa valuuttasopimuksen, jossa Euroopan yhteisöä edustaa Ranskan tasavalta. Tämän 26 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn sopimuksen perusteella Monacon ruhtinaskunnalla on oikeus käyttää euroa virallisena valuuttanaan ja antaa euroseteleille ja -metallirahoille laillisen maksuvälineen asema. Näin ollen Monacon ruhtinaskunta täyttää asetuksen (EY) N:o 1781/2006 17 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn edellytyksen.

| (5) | Monacon ruhtinaskunnan maksupalvelujen tarjoajat osallistuvat suoraan Ranskan tasavallan maksu- ja selvitysjärjestelmiin, joita ovat CORE, Target2-Banque de France tai ESES France (Euroclear Settlement of Euronext-zone Securities eli Euroclear-laitealusta Euronext-arvopaperien käsittelyä varten). Näin ollen ne täyttävät asetuksen (EY) N:o 1781/2006 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn edellytyksen. |
| --- | --- |

(5)

Monacon ruhtinaskunnan maksupalvelujen tarjoajat osallistuvat suoraan Ranskan tasavallan maksu- ja selvitysjärjestelmiin, joita ovat CORE, Target2-Banque de France tai ESES France (Euroclear Settlement of Euronext-zone Securities eli Euroclear-laitealusta Euronext-arvopaperien käsittelyä varten). Näin ollen ne täyttävät asetuksen (EY) N:o 1781/2006 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn edellytyksen.

| (6) | Monacon ruhtinaskunta on sisällyttänyt oikeusjärjestykseensä asetuksen (EY) N:o 1781/2006 säännöksiä vastaavat säännökset erityisesti 30 päivänä huhtikuuta 2008 annetulla ruhtinaskunnan määräyksellä nro 1630, jolla muutetaan rahoituslaitosten osallistumisesta rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseen 10 päivänä elokuuta 2006 annettua ruhtinaskunnan määräystä nro 631. |
| --- | --- |

(6)

Monacon ruhtinaskunta on sisällyttänyt oikeusjärjestykseensä asetuksen (EY) N:o 1781/2006 säännöksiä vastaavat säännökset erityisesti 30 päivänä huhtikuuta 2008 annetulla ruhtinaskunnan määräyksellä nro 1630, jolla muutetaan rahoituslaitosten osallistumisesta rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseen 10 päivänä elokuuta 2006 annettua ruhtinaskunnan määräystä nro 631.

| (7) | Varojen jäädyttämisestä terrorismin rahoittamisen estämiseksi 10 päivänä kesäkuuta 2008 annetuilla ruhtinaskunnan määräyksillä nro 1674 ja 1675 varmistetaan, että Monacon ruhtinaskunnassa on toteutettu asianmukaiset toimenpiteet, jotta sellaisille luonnollisille tai oikeushenkilöille, jotka mainitaan Yhdistyneiden kansakuntien tai Euroopan unionin asiaa koskevissa luetteloissa, voidaan määrätä taloudellisia seuraamuksia. |
| --- | --- |

(7)

Varojen jäädyttämisestä terrorismin rahoittamisen estämiseksi 10 päivänä kesäkuuta 2008 annetuilla ruhtinaskunnan määräyksillä nro 1674 ja 1675 varmistetaan, että Monacon ruhtinaskunnassa on toteutettu asianmukaiset toimenpiteet, jotta sellaisille luonnollisille tai oikeushenkilöille, jotka mainitaan Yhdistyneiden kansakuntien tai Euroopan unionin asiaa koskevissa luetteloissa, voidaan määrätä taloudellisia seuraamuksia.

| (8) | Rahanpesun, terrorismin rahoittamisen ja korruption estämisestä 3 päivänä elokuuta 2009 annetulla lailla nro 1362 (Loi no 1362 du 3 août 2009 relative à la lutte contre le blanchiment de capitaux, le financement du terrorisme et la corruption) kumottiin ja korvattiin rahoituslaitosten osallistumisesta rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseen 7 päivänä heinäkuuta 1993 annettu laki nro 1162. Tällä uudella lailla yhdessä 3 päivänä elokuuta 2009 annetun ruhtinaskunnan määräyksen nro 2318 kanssa korjataan puutteet, jotka mainittiin Monacon ruhtinaskunnan kohdalla rahanpesun vastaisia toimenpiteitä ja terrorismin rahoitusta arvioivan asiantuntijakomitean (Moneyval) suorittaman kolmannen keskinäisen arviointikierroksen raportissa vuonna 2008. Sillä varmistetaan, että Monacon ruhtinaskunnassa on varainsiirtojen osalta käytössä Ranskan alueella käytössä olevaa järjestelmää vastaava järjestelmä rahanpesun estämiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Rahanpesun, terrorismin rahoittamisen ja korruption estämisestä 3 päivänä elokuuta 2009 annetulla lailla nro 1362 (Loi no 1362 du 3 août 2009 relative à la lutte contre le blanchiment de capitaux, le financement du terrorisme et la corruption) kumottiin ja korvattiin rahoituslaitosten osallistumisesta rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämiseen 7 päivänä heinäkuuta 1993 annettu laki nro 1162. Tällä uudella lailla yhdessä 3 päivänä elokuuta 2009 annetun ruhtinaskunnan määräyksen nro 2318 kanssa korjataan puutteet, jotka mainittiin Monacon ruhtinaskunnan kohdalla rahanpesun vastaisia toimenpiteitä ja terrorismin rahoitusta arvioivan asiantuntijakomitean (Moneyval) suorittaman kolmannen keskinäisen arviointikierroksen raportissa vuonna 2008. Sillä varmistetaan, että Monacon ruhtinaskunnassa on varainsiirtojen osalta käytössä Ranskan alueella käytössä olevaa järjestelmää vastaava järjestelmä rahanpesun estämiseksi.

| (9) | Monacon ruhtinaskunnassa on siis voimassa samat säännöt kuin asetuksessa (EY) N:o 1781/2006 säädetään ja sen maksupalvelujen tarjoajien edellytetään noudattavan kyseisiä sääntöjä, joten mainitun asetuksen 17 artiklan 1 kohdan c alakohdan edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(9)

Monacon ruhtinaskunnassa on siis voimassa samat säännöt kuin asetuksessa (EY) N:o 1781/2006 säädetään ja sen maksupalvelujen tarjoajien edellytetään noudattavan kyseisiä sääntöjä, joten mainitun asetuksen 17 artiklan 1 kohdan c alakohdan edellytys täyttyy.

| (10) | Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista myöntää pyydetty poikkeus Ranskan tasavallalle. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista myöntää pyydetty poikkeus Ranskan tasavallalle.

| (11) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan tasavallalle annetaan lupa tehdä Monacon ruhtinaskunnan kanssa sopimus, jonka mukaan Ranskan tasavallan ja Monacon ruhtinaskunnan välillä tehtäviä varainsiirtoja pidetään Ranskan tasavallan sisällä tapahtuvina varainsiirtoina asetuksen (EY) N:o 1781/2006 soveltamiseksi.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

Michel BARNIER

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 345, 8.12.2006, s. 1.

1

---

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/25

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 4 päivänä toukokuuta 2010,

viisumitietojärjestelmän toimintaan liittyvästä turvasuunnitelmasta

(2010/260/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2008 (1) (VIS-asetus) ja erityisesti sen 32 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 767/2008 32 artiklan 3 kohdan mukaan tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen 32 artiklan 2 kohdassa säädettyjen, viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien tietoturvasuunnitelman hyväksyminen. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 767/2008 32 artiklan 3 kohdan mukaan tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen 32 artiklan 2 kohdassa säädettyjen, viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien tietoturvasuunnitelman hyväksyminen.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 4 kohdan mukaan komissio vastaa viisumitietojärjestelmän operatiivisesta hallinnosta siirtymäkautena ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 4 kohdan mukaan komissio vastaa viisumitietojärjestelmän operatiivisesta hallinnosta siirtymäkautena ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

| (3) | Komission suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, joka liittyy sen velvollisuuteen huolehtia viisumitietojärjestelmän operatiivisesta hallinnosta, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (2). |
| --- | --- |

(3)

Komission suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, joka liittyy sen velvollisuuteen huolehtia viisumitietojärjestelmän operatiivisesta hallinnosta, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (2).

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 7 kohdassa säädetään, että mikäli komissio siirtää vastuualaansa kuuluvia tehtäviä siirtymäkautena ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan, sen on varmistettava, ettei tehtävien siirto vaikuta haitallisesti unionin lainsäädännön nojalla toimivien valvontajärjestelmien tehokkuuteen unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen tai Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 7 kohdassa säädetään, että mikäli komissio siirtää vastuualaansa kuuluvia tehtäviä siirtymäkautena ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan, sen on varmistettava, ettei tehtävien siirto vaikuta haitallisesti unionin lainsäädännön nojalla toimivien valvontajärjestelmien tehokkuuteen unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen tai Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta.

| (5) | Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen olisi luotava oma viisumitietojärjestelmää koskeva turvasuunnitelmansa heti kun se on ottanut tehtävänsä vastaan. |
| --- | --- |

(5)

Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen olisi luotava oma viisumitietojärjestelmää koskeva turvasuunnitelmansa heti kun se on ottanut tehtävänsä vastaan.

| (6) | Kansallisten liittymien sekä keskusviisumitietojärjestelmän ja kansallisten liittymien välisen viestintäinfrastruktuurin fyysisestä arkkitehtuurista ja vaatimuksista kehittämisvaiheessa 17 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/602/EY (3) kuvataan viisumitietojärjestelmän yhteydessä verkossa tarvittavat tietoturvapalvelut. |
| --- | --- |

(6)

Kansallisten liittymien sekä keskusviisumitietojärjestelmän ja kansallisten liittymien välisen viestintäinfrastruktuurin fyysisestä arkkitehtuurista ja vaatimuksista kehittämisvaiheessa 17 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/602/EY (3) kuvataan viisumitietojärjestelmän yhteydessä verkossa tarvittavat tietoturvapalvelut.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 767/2008 27 artiklan mukaan keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskus, joka huolehtii teknisestä valvonnasta ja hallinnosta, sijaitsee Strasbourgissa (Ranska), ja keskusviisumitietojärjestelmän varakeskus, joka voi huolehtia kaikista keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksen toiminnoista, jos järjestelmään tulee vika, sijaitsee Sankt Johann im Pongaussa (Itävalta). |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 767/2008 27 artiklan mukaan keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskus, joka huolehtii teknisestä valvonnasta ja hallinnosta, sijaitsee Strasbourgissa (Ranska), ja keskusviisumitietojärjestelmän varakeskus, joka voi huolehtia kaikista keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksen toiminnoista, jos järjestelmään tulee vika, sijaitsee Sankt Johann im Pongaussa (Itävalta).

| (8) | Jotta voidaan varmistaa tietoturvaloukkausten tehokas ja ripeä käsittely ja niistä raportointi, olisi määritettävä turvallisuusvastaavien tehtävät. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voidaan varmistaa tietoturvaloukkausten tehokas ja ripeä käsittely ja niistä raportointi, olisi määritettävä turvallisuusvastaavien tehtävät.

| (9) | Olisi laadittava turvapolitiikka, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti kaikki tekniikkaa ja organisaatiota koskevat tiedot tämän päätöksen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Olisi laadittava turvapolitiikka, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti kaikki tekniikkaa ja organisaatiota koskevat tiedot tämän päätöksen säännösten mukaisesti.

| (10) | Olisi määritettävä toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa viisumitietojärjestelmän toiminnan riittävä turvallisuus, |
| --- | --- |

(10)

Olisi määritettävä toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa viisumitietojärjestelmän toiminnan riittävä turvallisuus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 767/2008 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut järjestelmän turvallisuutta koskevat järjestelyt ja toimenpiteet (turvasuunnitelma).

II   LUKU

ORGANISAATIO, VASTUUALUEET JA TIETOTURVALOUKKAUSTEN HALLINTA

2 artikla

Komission tehtävät

1.   Komissio huolehtii tässä päätöksessä tarkoitettujen, keskusviisumitietojärjestelmää ja tiedonsiirtoinfrastruktuuria koskevien turvatoimien tehokkaasta täytäntöönpanosta ja seurannasta.

2.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään järjestelmän turvallisuusvastaavaksi. Järjestelmän turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja. Järjestelmän turvallisuusvastaavan tehtävänä on erityisesti

| a) | huolehtia turvapolitiikan laatimisesta, päivittämisestä ja tarkistamisesta tämän päätöksen 7 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

huolehtia turvapolitiikan laatimisesta, päivittämisestä ja tarkistamisesta tämän päätöksen 7 artiklan mukaisesti;

| b) | valvoa keskusviisumitietojärjestelmän ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvamenettelyjen tehokasta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

b)

valvoa keskusviisumitietojärjestelmän ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvamenettelyjen tehokasta täytäntöönpanoa;

| c) | osallistua asetuksen (EY) N:o 767/2008 50 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen turvallisuutta koskevien kertomusten valmisteluun; |
| --- | --- |

c)

osallistua asetuksen (EY) N:o 767/2008 50 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen turvallisuutta koskevien kertomusten valmisteluun;

| d) | antaa koordinointitukea ja muuta apua Euroopan tietosuojavaltuutetulle asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten ja valvonnan suorittamisessa; |
| --- | --- |

d)

antaa koordinointitukea ja muuta apua Euroopan tietosuojavaltuutetulle asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten ja valvonnan suorittamisessa;

| e) | valvoa, että kaikki viisumitietojärjestelmän hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa asianmukaisesti ja kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

e)

valvoa, että kaikki viisumitietojärjestelmän hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa asianmukaisesti ja kokonaisuudessaan;

| f) | pitää yllä luetteloa viisumitietojärjestelmän turvallisuudesta vastaavista kansallisista yhteyspisteistä ja toimittaa luettelo keskusviisumitietojärjestelmän ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallisille turvallisuusvastaaville. |
| --- | --- |

f)

pitää yllä luetteloa viisumitietojärjestelmän turvallisuudesta vastaavista kansallisista yhteyspisteistä ja toimittaa luettelo keskusviisumitietojärjestelmän ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallisille turvallisuusvastaaville.

3 artikla

Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava

1.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään keskusviisumitietojärjestelmän paikalliseksi turvallisuusvastaavaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. On huolehdittava siitä, että paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävä ei ole ristiriidassa henkilön muiden tehtävien kanssa. Keskusviisumitietojärjestelmän paikallisen turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja.

2.   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava huolehtii siitä, että tässä päätöksessä tarkoitetut turvatoimet pannaan täytäntöön ja että keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksessa noudatetaan turvamenettelyjä. Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava huolehtii myös keskusviisumitietojärjestelmän varakeskuksen osalta siitä, että tässä päätöksessä tarkoitetut turvatoimet, lukuun ottamatta 10 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, pannaan täytäntöön ja että turvamenettelyjä noudatetaan.

3.   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava voi siirtää osan tehtävistään alaisilleen. On huolehdittava siitä, että näiden tehtävien suorittaminen ei ole ristiriidassa muiden tehtävien kanssa. Paikallinen turvallisuusvastaava tai hänen kulloinkin työvuorossa oleva alaisensa on milloin tahansa tavoitettavissa yhdestä puhelinnumerosta ja osoitteesta.

4.   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava suorittaa keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksessa ja varakeskuksessa toteutettaviin turvatoimiin liittyvät tehtävät 1 kohdassa asetetut rajoitukset huomioon ottaen ja erityisesti

| a) | huolehtii paikallisten toimintojen turvallisuuteen liittyvistä tehtävistä, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista; |
| --- | --- |

a)

huolehtii paikallisten toimintojen turvallisuuteen liittyvistä tehtävistä, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista;

| b) | valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokkuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta; |
| --- | --- |

b)

valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokkuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta;

| c) | turvaa kaikkia keskusviisumitietojärjestelmän tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia tapahtumia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle; |
| --- | --- |

c)

turvaa kaikkia keskusviisumitietojärjestelmän tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia tapahtumia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle;

| d) | ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava; |
| --- | --- |

d)

ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava;

| e) | valvoo, että kaikki keskusviisumitietojärjestelmän hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa; |
| --- | --- |

e)

valvoo, että kaikki keskusviisumitietojärjestelmän hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa;

| f) | varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista; |
| --- | --- |

f)

varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista;

| g) | valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta; |
| --- | --- |

g)

valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta;

| h) | hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava

1.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikalliseksi turvallisuusvastaavaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. On huolehdittava siitä, että paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävä ei ole ristiriidassa henkilön muiden tehtävien kanssa. Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallisen turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja.

2.   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava valvoo tiedonsiirtoinfrastruktuurin toimintaa ja varmistaa, että turvatoimet pannaan täytäntöön ja turvamenettelyjä noudatetaan.

3.   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava voi siirtää osan tehtävistään alaisilleen. On huolehdittava siitä, että näiden tehtävien suorittaminen ei ole ristiriidassa muiden tehtävien kanssa. Paikallinen turvallisuusvastaava tai hänen kulloinkin työvuorossa oleva alaisensa on milloin tahansa tavoitettavissa yhdestä puhelinnumerosta ja osoitteesta.

4.   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava toteuttaa tiedonsiirtoinfrastruktuuria koskeviin turvatoimiin liittyvät tehtävät ja erityisesti

| a) | huolehtii kaikista tiedonsiirtoinfrastruktuurin toiminnan turvallisuuteen liittyvistä toimista, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista; |
| --- | --- |

a)

huolehtii kaikista tiedonsiirtoinfrastruktuurin toiminnan turvallisuuteen liittyvistä toimista, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista;

| b) | valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta; |
| --- | --- |

b)

valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta;

| c) | turvaa kaikkia tiedonsiirtoinfrastruktuurin, keskusviisumitietojärjestelmän tai kansallisten järjestelmien turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia tapahtumia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle; |
| --- | --- |

c)

turvaa kaikkia tiedonsiirtoinfrastruktuurin, keskusviisumitietojärjestelmän tai kansallisten järjestelmien turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia tapahtumia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle;

| d) | ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava; |
| --- | --- |

d)

ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava;

| e) | valvoo, että kaikki tiedonsiirtoinfrastruktuurin hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa; |
| --- | --- |

e)

valvoo, että kaikki tiedonsiirtoinfrastruktuurin hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa;

| f) | varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista; |
| --- | --- |

f)

varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista;

| g) | valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta; |
| --- | --- |

g)

valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta;

| h) | hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti.

5 artikla

Tietoturvaloukkaukset

1.   Kaikki tapahtumat, joilla on tai saattaa olla vaikutusta viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuuteen ja jotka voivat aiheuttaa vahinkoa viisumitietojärjestelmälle tai johtaa tietojen häviämiseen, katsotaan tietoturvaloukkauksiksi, erityisesti jos tietoihin on mahdollisesti päästy käsiksi tai jos tietojen saatavuus, eheys tai luottamuksellisuus on vaarantunut tai saattanut vaarantua.

2.   Turvapolitiikassa määrätään, miten tietoturvaloukkauksen jälkeen on toimittava. Tietoturvaloukkauksiin vastataan nopeasti, tehokkaasti ja asianmukaisesti turvapolitiikkaa noudattaen.

3.   Tietoturvaloukkauksesta, jolla on tai saattaa olla vaikutusta viisumitietojärjestelmän toimintaan jäsenvaltiossa tai jäsenvaltion viisumitietojärjestelmään syöttämien tietojen saatavuuteen, eheyteen tai luottamuksellisuuteen, ilmoitetaan kyseiselle jäsenvaltiolle. Lisäksi tietoturvaloukkauksista ilmoitetaan komission tietosuojavastaavalle.

6 artikla

Tietoturvaloukkausten hallinta

1.   Kaikki viisumitietojärjestelmän kehittämiseen, hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat henkilöstön jäsenet sekä hankkijat velvoitetaan kirjaamaan muistiin viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuudessa havaitsemansa tai epäilemänsä puutteet ja ilmoittamaan niistä järjestelmän turvallisuusvastaavalle, keskusviisumitietojärjestelmän paikalliselle turvallisuusvastaavalle tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikalliselle turvallisuusvastaavalle.

2.   Kun havaitaan mikä tahansa tapahtuma, jolla on tai saattaa olla vaikutusta viisumitietojärjestelmän toiminnan turvallisuuteen, keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava ilmoittaa asiasta mahdollisimman nopeasti järjestelmän turvallisuusvastaavalle ja tarvittaessa viisumitietojärjestelmän turvallisuudesta vastaavalle kansalliselle yhteyspisteelle, jos kyseisessä jäsenvaltiossa on tällainen yhteyspiste, kirjallisesti tai jos asia on erityisen kiireellinen, muita viestintäkanavia käyttäen. Raportissa kuvaillaan kyseinen tietoturvaloukkaus, riskin suuruus, mahdolliset seuraukset ja toimenpiteet, jotka on toteutettu tai olisi toteutettava riskin pienentämiseksi.

3.   Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava tai tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava turvaa välittömästi kaiken tietoturvaloukkaukseen liittyvän todistusaineiston. Todistusaineisto toimitetaan järjestelmän turvallisuusvastaavalle tämän pyynnöstä, jos se on sovellettavien tietoturvasäännösten puitteissa mahdollista.

4.   Lisäksi käynnistetään palauteprosessi, jonka avulla varmistetaan, että tieto lopputuloksesta välittyy eteenpäin heti kun tietoturvaloukkaus on käsitelty loppuun.

III   LUKU

TURVATOIMET

7 artikla

Turvapolitiikka

1.   Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja laatii sitovan turvapolitiikan ja päivittää ja tarkistaa sitä säännöllisesti tämän päätöksen mukaisesti. Turvapolitiikassa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyt ja toimet, joilla suojaudutaan viisumitietojärjestelmän saatavuuteen, eheyteen ja luottamuksellisuuteen kohdistuvilta uhkilta, sekä varasuunnitelmat, jotta voidaan varmistaa riittävä turvallisuuden taso tässä päätöksessä kuvatulla tavalla. Turvapolitiikan on oltava tämän päätöksen mukainen.

2.   Turvapolitiikka perustuu riskinarviointiin. Turvapolitiikassa kuvattujen toimien on oltava oikeassa suhteessa havaittuihin riskeihin.

3.   Riskinarviointia ja turvapolitiikkaa päivitetään, jos se on tarpeen teknisen kehityksen, havaittujen uusien uhkien tai muiden seikkojen johdosta. Turvapolitiikkaa tarkistetaan joka tapauksessa vuosittain sen varmistamiseksi, että se vastaa edelleen asianmukaisesti viimeisintä riskinarviointia tai mitä tahansa uutta teknistä kehitysaskelta, uhkaa tai muuta keskeistä seikkaa.

4.   Turvapolitiikan laatii järjestelmän turvallisuusvastaava yhteistyössä viisumitietojärjestelmän paikallisen turvallisuusvastaavan ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin paikallisen turvallisuusvastaavan kanssa.

8 artikla

Turvatoimien täytäntöönpano

1.   Tässä päätöksessä ja turvapolitiikassa tarkoitettujen tehtävien ja vaatimusten toteuttaminen, paikallisen turvallisuusvastaavan nimeäminen mukaan luettuna, voidaan ulkoistaa tai antaa tehtäväksi yksityiselle tai julkiselle elimelle.

2.   Siinä tapauksessa komissio varmistaa oikeudellisesti sitovan sopimuksen avulla, että kaikkia tässä päätöksessä ja turvapolitiikassa asetettuja vaatimuksia noudatetaan. Jos paikallisen turvallisuusvastaavan nimeäminen annetaan tehtäväksi jollekin muulle taholle tai ulkoistetaan, komissio varmistaa oikeudellisesti sitovan sopimuksen avulla, että sitä kuullaan paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävään nimettävän henkilön valinnasta.

9 artikla

Laitteisiin pääsyn valvonta

1.   Alueet, joilla tietojenkäsittelylaitteet sijaitsevat, suojataan asianmukaisilla esteillä ja pääsynvalvontajärjestelyillä, ja niiden ympärille rajataan turva-alueet.

2.   Turva-alueen sisälle luodaan suojattuja alueita, joiden tarkoituksena on suojella viisumijärjestelmän fyysisiä komponentteja, esimerkiksi laitteistoja, tietovälineitä ja konsoleja, suunnitelmia ja muita asiakirjoja sekä viisumitietojärjestelmän toimintaan osallistuvan henkilöstön toimistoja ja työpisteitä. Suojatut alueet varustetaan asianmukaisilla pääsynvalvontajärjestelyillä, jotta vain valtuutetut henkilöt pääsevät alueelle. Suojatuilla alueilla työskentelyyn sovelletaan turvapolitiikassa yksityiskohtaisesti määritettyjä turvallisuussääntöjä.

3.   Toimistojen, huoneiden ja laitteiden fyysisestä turvallisuudesta huolehditaan. Esimerkiksi toimitus- ja lastausalueita ja muita alueita, joiden kautta sivulliset voivat päästä tiloihin, valvotaan, ja jos mahdollista, ne eristetään tietojenkäsittelylaitteista luvattoman käytön estämiseksi.

4.   Laaditaan suunnitelma turva-alueiden suojaamiseksi fyysisesti luonnonkatastrofeilta ja ihmisen aiheuttamilta katastrofeilta, ja sovelletaan sitä oikeassa suhteessa riskeihin.

5.   Laitteet suojataan fyysisiltä ja ympäristöuhkilta sekä luvattomalta käytöltä.

6.   Komissio lisää 2 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettuun luetteloon sen yhteyspisteen, joka vastaa tämän artiklan säännösten täytäntöönpanon valvonnasta keskusviisumitietojärjestelmän varakeskuksen sijaintipaikassa, edellyttäen että sillä on tämä tieto.

10 artikla

Tietovälineiden ja laitteiden valvonta

1.   Tietoja sisältävät erilliset tallennusvälineet suojataan luvattomalta käytöltä, väärinkäytöltä tai tietojen tuhoamiselta, ja välineiden luettavuudesta huolehditaan tietojen koko säilytysajan.

2.   Tietovälineet poistetaan käytöstä turvallisesti sen jälkeen kun niitä ei enää tarvita, noudattaen turvapolitiikassa yksityiskohtaisesti kuvattavia menettelyjä.

3.   Inventaarien avulla varmistetaan, että tiedot tallennettujen tietojen sijainnista, tietojen säilyttämisajasta ja tietoihin pääsyä koskevista valtuutuksista ovat saatavilla.

4.   Kaikki keskusviisumitietojärjestelmän ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin tärkeimmät osat luetteloidaan, jotta niitä voidaan suojella niiden tärkeysasteen mukaan. Keskeisistä tietoteknisistä laitteista pidetään ajantasaista rekisteriä.

5.   Keskusviisumitietojärjestelmää ja tiedonsiirtoinfrastruktuuria koskevat ajantasaiset asiakirjat pidetään saatavilla. Asiakirjat on suojattava luvattomalta käytöltä.

11 artikla

Tietojen säilyttämisen valvonta

1.   Tietojen asianmukainen säilyttäminen ja luvattoman käytön ehkäiseminen varmistetaan asianmukaisilla toimenpiteillä.

2.   Kaikki tallennusvälineitä sisältävät laitteet tarkistetaan kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, että arkaluonteiset tiedot on poistettu tai niiden päälle on kirjoitettu ennen välineiden käytöstä poistamista, tai laitteet hävitetään turvallisesti.

12 artikla

Salasanojen valvonta

1.   Kaikki salasanat säilytetään turvallisesti ja niitä käsitellään luottamuksellisesti. Jos epäillään, että salasana on joutunut ulkopuolisten tietoon, se on vaihdettava välittömästi tai kyseinen käyttäjätili on poistettava käytöstä. Käyttäjätunnukset ovat yksilöllisiä ja ainutkertaisia.

2.   Turvapolitiikassa määritellään luvattoman käytön estämiseksi menettelyt, joita noudattaen järjestelmään kirjaudutaan ja sieltä kirjaudutaan ulos.

13 artikla

Pääsyn valvonta

1.   Turvapolitiikassa kuvataan henkilöstön rekisteriin ottamista ja rekisteristä poistamista varten virallinen menettely, jota noudattaen keskusviisumitietojärjestelmässä myönnetään tai kumotaan pääsy viisumitietojärjestelmän laitteisiin ja ohjelmistoihin toiminnan hallinnointia varten. Riittävien käyttöoikeuksien (salasanat tai muut asianmukaiset keinot) myöntämistä ja käyttöä valvotaan turvapolitiikkaan sisältyvällä virallisella hallinnointimenettelyllä.

2.   Pääsy viisumitietojärjestelmän laitteisiin ja ohjelmistoihin keskusviisumitietojärjestelmässä

| i) | rajataan valtuutettuihin henkilöihin; |
| --- | --- |

i)

rajataan valtuutettuihin henkilöihin;

| ii) | rajataan tapauksiin, joissa voidaan todeta asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan ja 50 artiklan 2 kohdan mukainen perusteltu tarkoitus; |
| --- | --- |

ii)

rajataan tapauksiin, joissa voidaan todeta asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan ja 50 artiklan 2 kohdan mukainen perusteltu tarkoitus;

| iii) | ei ylitä pääsyn tarkoituksen kannalta tarpeellista kestoa ja laajuutta; sekä |
| --- | --- |

iii)

ei ylitä pääsyn tarkoituksen kannalta tarpeellista kestoa ja laajuutta; sekä

| iv) | tapahtuu ainoastaan turvapolitiikassa määriteltävän pääsynvalvontamenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

iv)

tapahtuu ainoastaan turvapolitiikassa määriteltävän pääsynvalvontamenettelyn mukaisesti.

3.   Keskusviisumitietojärjestelmässä käytetään ainoastaan niitä konsoleja ja ohjelmistoja, jotka keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava on hyväksynyt. Sellaisten järjestelmän apuohjelmien käyttöä, joiden avulla on mahdollista ohittaa järjestelmän ja sen sovellusten valvonta, rajoitetaan ja valvotaan. Ohjelmien asennuksen valvontaa varten otetaan käyttöön erityiset menettelyt.

14 artikla

Tiedonsiirron valvonta

Tiedonsiirtoinfrastruktuuria valvotaan tiedonvaihdon käytettävyyden, eheyden ja luottamuksellisuuden varmistamiseksi. Tiedonsiirtoinfrastruktuurissa siirrettävät tiedot suojataan salausmenetelmillä.

15 artikla

Tietojen tallentamisen valvonta

Keskusviisumitietojärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava seuraa niiden henkilöiden käyttäjätilejä, joilla on oikeus käsitellä viisumitietojärjestelmän ohjelmia keskusviisumitietojärjestelmän kautta. Käyttäjätilien käyttö, myös käyttöaika ja käyttäjän henkilöllisyys, kirjataan muistiin.

16 artikla

Kuljetuksen valvonta

1.   Turvapolitiikassa vahvistetaan asianmukaiset toimenpiteet, joilla estetään henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen siirrettäessä tietoja viisumitietojärjestelmään tai viisumitietojärjestelmästä tai tietovälineiden kuljetuksen aikana. Turvapolitiikassa määrätään hyväksyttävistä lähetys- tai kuljetustavoista sekä vastuumenettelyistä tietovälineiden kuljetusta ja niiden määränpäähän saapumista varten. Tietovälineellä ei saa olla muita tietoja kuin ne, jotka on tarkoitus siirtää järjestelmään.

2.   Kolmansien osapuolten tarjoamiin palveluihin, jotka liittyvät tietojenkäsittelylaitteiden käyttämiseen, käsittelyyn, välittämiseen tai hallinnointiin tai tuotteiden tai palvelujen lisäämiseen tietojenkäsittelylaitteisiin, sovelletaan asianmukaisia yhdennettyjä turvatarkastuksia.

17 artikla

Tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvallisuus

1.   Tiedonsiirtoinfrastruktuurin asianmukaisesta hallinnosta ja valvonnasta huolehditaan, jotta sitä voidaan suojella uhkilta ja varmistaa tiedonsiirtoinfrastruktuurin ja keskusviisumitietojärjestelmän sekä sen kautta vaihdettavien tietojen turvallisuus.

2.   Kaikkien verkkopalvelujen turvaominaisuudet, palvelutasot ja hallinnolliset vaatimukset määritetään palveluntarjoajan kanssa tehtävässä verkkopalvelusopimuksessa.

3.   Sen lisäksi, että suojellaan viisumitietojärjestelmän liityntäpisteitä, suojataan myös kaikki muut palvelut, joita tiedonsiirtoinfrastruktuuri hyödyntää. Asianmukaiset menetelmät määritetään turvapolitiikassa.

18 artikla

Seuranta

1.   Lokitiedostot, joissa on asetuksen (EY) N:o 767/2008 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kaikesta keskusviisumitietojärjestelmän käytöstä ja kaikista keskusviisumitietojärjestelmässä toteutetuista tietojenkäsittelytapahtumista, säilytetään luotettavasti keskusviisumitietojärjestelmän pääkeskuksen ja varakeskuksen tiloissa, joista on pääsy lokitiedostoihin asetuksen (EY) N:o 767/2008 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu aika.

2.   Tietojenkäsittelylaitteiden käytön tai laitteissa esiintyvien vikojen seurantamenettelyt esitetään turvapolitiikassa, ja seurannan tuloksia tarkastellaan säännöllisesti. Tarvittaessa ryhdytään asianmukaisiin toimiin.

3.   Tietojen kirjaamisvälineet ja lokitiedostot suojataan väärinkäytöltä ja luvattomalta käytöltä, jotta ne täyttäisivät todisteiden keräämiselle ja säilyttämiselle asetetut vaatimukset.

19 artikla

Salausmenetelmät

Tarvittaessa käytetään salausmenetelmiä tietojen suojaamiseksi. Järjestelmän turvallisuusvastaavan on etukäteen hyväksyttävä salausmenetelmien käyttö sekä käytön perusteet ja edellytykset.

IV   LUKU

HENKILÖSTÖTURVALLISUUS

20 artikla

Henkilöstöprofiilit

1.   Turvapolitiikassa määritellään niiden henkilöiden tehtävät ja vastuualueet, joilla on oikeus käyttää viisumitietojärjestelmää ja tiedonsiirtoinfrastruktuuria.

2.   Operatiiviseen hallintoon osallistuvien komission henkilöstön, hankkijoiden ja niiden työntekijöiden turvallisuuteen liittyvät tehtävät ja velvollisuudet määritellään ja dokumentoidaan ja niistä ilmoitetaan henkilöille itselleen. Komission henkilöstön osalta nämä tehtävät ja velvollisuudet mainitaan työnkuvauksessa ja tavoitteissa, ja hankkijoiden osalta ne mainitaan sopimuksissa tai palvelutasosopimuksissa.

3.   Kaikkien niiden henkilöiden kanssa, joihin ei sovelleta Euroopan unionin tai jonkin jäsenvaltion julkista hallintoa koskevia sääntöjä, tehdään salassapitosopimus. Viisumitietojärjestelmään sisältyvien tietojen parissa työskentelevillä henkilöillä on oltava tarvittava turvallisuusselvitys tai vastaava todistus turvapolitiikassa määriteltävien yksityiskohtaisten menettelyjen mukaisesti.

21 artikla

Henkilöstölle tarkoitettu tiedotus

1.   Koko henkilöstölle ja tarvittaessa hankkijoille annetaan heidän työtehtäviensä edellyttämä koulutus turvallisuuskysymyksissä, lakisääteisissä vaatimuksissa, toimintaperiaatteissa ja menettelyissä.

2.   Työsuhteen tai sopimuksen päättymisen varalta turvapolitiikassa määritellään sekä henkilöstön että hankkijoiden osalta työtehtävän muuttumiseen tai työsuhteen päättymiseen liittyvät velvoitteet ja menettelyt, joita sovelletaan omaisuuden palauttamiseen ja käyttöoikeuksien poistamiseen.

V   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖS

22 artikla

Soveltaminen

1.   Tätä päätöstä aletaan soveltaa päivänä, jonka komissio määrää asetuksen (EY) N:o 767/2008 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy, kun tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

Tehty Brysselissä 4 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60.

1

(2)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  EUVL L 194, 23.7.2008, s. 3.

3

---

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/31

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 4 päivänä toukokuuta 2010,

SIS II:n keskusjärjestelmään ja viestintäinfrastruktuuriin liittyvästä turvasuunnitelmasta

(2010/261/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1987/2006 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan,

ottaa huomioon toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/533/YOS (2) ja erityisesti sen 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 16 artiklassa ja päätöksen 2007/533/YOS 16 artiklassa säädetään, että tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on toteutettava SIS II:n keskusjärjestelmän osalta ja komission on toteutettava viestintäinfrastruktuurin osalta tarvittavat toimenpiteet, turvasuunnitelma mukaan lukien. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 16 artiklassa ja päätöksen 2007/533/YOS 16 artiklassa säädetään, että tietokantaa hallinnoivan viranomaisen on toteutettava SIS II:n keskusjärjestelmän osalta ja komission on toteutettava viestintäinfrastruktuurin osalta tarvittavat toimenpiteet, turvasuunnitelma mukaan lukien.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 15 artiklan 4 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 15 artiklan 4 kohdan mukaan komissio vastaa SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkautena, ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 15 artiklan 4 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 15 artiklan 4 kohdan mukaan komissio vastaa SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkautena, ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

| (3) | Koska tietokantaa hallinnoivaa viranomaista ei ole vielä perustettu, komission laatimaa turvasuunnitelmaa olisi sovellettava siirtymäkautena myös SIS II:n keskusjärjestelmään. |
| --- | --- |

(3)

Koska tietokantaa hallinnoivaa viranomaista ei ole vielä perustettu, komission laatimaa turvasuunnitelmaa olisi sovellettava siirtymäkautena myös SIS II:n keskusjärjestelmään.

| (4) | Komission suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, joka liittyy sen velvollisuuteen huolehtia SIS II:n operatiivisesta hallinnoinnista, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (3). |
| --- | --- |

(4)

Komission suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, joka liittyy sen velvollisuuteen huolehtia SIS II:n operatiivisesta hallinnoinnista, sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (3).

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 15 artiklan 7 kohdassa ja päätöksen 2007/533/YOS 15 artiklan 7 kohdassa säädetään, että mikäli komissio siirtää vastuualaansa kuuluvia tehtäviä siirtymäkautena ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan, sen on varmistettava, ettei tehtävien siirto vaikuta haitallisesti unionin lainsäädännön nojalla toimivien valvontajärjestelmien tehokkuuteen unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen tai Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 15 artiklan 7 kohdassa ja päätöksen 2007/533/YOS 15 artiklan 7 kohdassa säädetään, että mikäli komissio siirtää vastuualaansa kuuluvia tehtäviä siirtymäkautena ennen kuin tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan, sen on varmistettava, ettei tehtävien siirto vaikuta haitallisesti unionin lainsäädännön nojalla toimivien valvontajärjestelmien tehokkuuteen unionin tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen tai Euroopan tietosuojavaltuutetun osalta.

| (6) | Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen olisi laadittava oma SIS II:n keskusjärjestelmää koskeva turvasuunnitelmansa heti kun se on ottanut tehtävänsä vastaan. Tämän turvasuunnitelman voimassaolon olisi sen vuoksi päätyttävä SIS II:n keskusjärjestelmän osalta heti kun tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan. |
| --- | --- |

(6)

Tietokantaa hallinnoivan viranomaisen olisi laadittava oma SIS II:n keskusjärjestelmää koskeva turvasuunnitelmansa heti kun se on ottanut tehtävänsä vastaan. Tämän turvasuunnitelman voimassaolon olisi sen vuoksi päätyttävä SIS II:n keskusjärjestelmän osalta heti kun tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 4 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 4 artiklan 3 kohdan mukaan CS-SIS, joka huolehtii teknisistä valvonta- ja hallintotehtävistä, sijaitsee Strasbourgissa (Ranska), ja CS-SIS:n varakeskus, joka voi huolehtia kaikista CS-SIS:n pääkeskuksen toiminnoista, jos järjestelmään tulee vika, sijaitsee Sankt Johann im Pongaussa (Itävalta). |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 4 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 4 artiklan 3 kohdan mukaan CS-SIS, joka huolehtii teknisistä valvonta- ja hallintotehtävistä, sijaitsee Strasbourgissa (Ranska), ja CS-SIS:n varakeskus, joka voi huolehtia kaikista CS-SIS:n pääkeskuksen toiminnoista, jos järjestelmään tulee vika, sijaitsee Sankt Johann im Pongaussa (Itävalta).

| (8) | Turvasuunnitelmassa olisi määrättävä, että nimetään yksi järjestelmän turvallisuusvastaava, jonka vastuulla ovat SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin turvallisuuteen liittyvät tehtävät, sekä kaksi paikallista turvallisuusvastaavaa, joista toisen vastuulla ovat SIS II:n keskusjärjestelmän turvallisuuteen liittyvät ja toisen vastuulla viestintäinfrastruktuurin turvallisuuteen liittyvät tehtävät. Jotta voidaan varmistaa tietoturvaloukkausten tehokas ja ripeä käsittely ja niistä raportointi, olisi määritettävä turvallisuusvastaavien tehtävät. |
| --- | --- |

(8)

Turvasuunnitelmassa olisi määrättävä, että nimetään yksi järjestelmän turvallisuusvastaava, jonka vastuulla ovat SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin turvallisuuteen liittyvät tehtävät, sekä kaksi paikallista turvallisuusvastaavaa, joista toisen vastuulla ovat SIS II:n keskusjärjestelmän turvallisuuteen liittyvät ja toisen vastuulla viestintäinfrastruktuurin turvallisuuteen liittyvät tehtävät. Jotta voidaan varmistaa tietoturvaloukkausten tehokas ja ripeä käsittely ja niistä raportointi, olisi määritettävä turvallisuusvastaavien tehtävät.

| (9) | Olisi laadittava turvapolitiikka, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti kaikki tekniikkaa ja organisaatiota koskevat tiedot tämän päätöksen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Olisi laadittava turvapolitiikka, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti kaikki tekniikkaa ja organisaatiota koskevat tiedot tämän päätöksen säännösten mukaisesti.

| (10) | Olisi määritettävä toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin toiminnan riittävä turvallisuus, |
| --- | --- |

(10)

Olisi määritettävä toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin toiminnan riittävä turvallisuus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

I   LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan turvaorganisaatio ja toimet (turvasuunnitelma), joilla suojataan SIS II:n keskusjärjestelmä ja siinä käsiteltävät tiedot niiden saatavuuteen, eheyteen ja luottamuksellisuuteen kohdistuvilta uhkilta asetuksen (EY) N:o 1987/2006 16 artiklan 1 kohdassa ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä tehdyn päätöksen 2007/533/YOS 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla siirtymäkautena, kunnes tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

2.   Tässä päätöksessä vahvistetaan turvaorganisaatio ja toimet (turvasuunnitelma), joilla suojataan viestintäinfrastruktuuri sen saatavuuteen, eheyteen ja luottamuksellisuuteen kohdistuvilta uhkilta asetuksen (EY) N:o 1987/2006 16 artiklassa ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä tehdyn päätöksen 2007/533/YOS 16 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

II   LUKU

ORGANISAATIO, VASTUUALUEET JA TIETOTURVALOUKKAUSTEN HALLINTA

2 artikla

Komission tehtävät

1.   Komissio huolehtii tässä päätöksessä tarkoitettujen, SIS II:n keskusjärjestelmää koskevien turvatoimien tehokkaasta täytäntöönpanosta ja seurannasta.

2.   Komissio huolehtii tässä päätöksessä tarkoitettujen, viestintäinfrastruktuuria koskevien turvatoimien tehokkaasta täytäntöönpanosta ja seurannasta.

3.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään järjestelmän turvallisuusvastaavaksi. Järjestelmän turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja. Järjestelmän turvallisuusvastaavan tehtävänä on erityisesti:

| a) | valmistella turvapolitiikka tämän päätöksen 7 artiklassa kuvatun mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

valmistella turvapolitiikka tämän päätöksen 7 artiklassa kuvatun mukaisesti;

| b) | valvoa SIS II:n keskusjärjestelmän turvamenettelyjen tehokasta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

b)

valvoa SIS II:n keskusjärjestelmän turvamenettelyjen tehokasta täytäntöönpanoa;

| c) | valvoa viestintäinfrastruktuurin turvamenettelyjen tehokasta täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

c)

valvoa viestintäinfrastruktuurin turvamenettelyjen tehokasta täytäntöönpanoa;

| d) | osallistua asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklassa ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklassa tarkoitettujen turvallisuutta koskevien kertomusten valmisteluun; |
| --- | --- |

d)

osallistua asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklassa ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklassa tarkoitettujen turvallisuutta koskevien kertomusten valmisteluun;

| e) | antaa koordinointitukea ja muuta apua Euroopan tietosuojavaltuutetulle asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklassa ja päätöksen 2007/533/YOS 61 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten ja valvonnan suorittamisessa sekä tämän päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen turvaloukkauksia koskevien ilmoitusten toimittamisessa komission tietosuojavastaavalle; |
| --- | --- |

e)

antaa koordinointitukea ja muuta apua Euroopan tietosuojavaltuutetulle asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklassa ja päätöksen 2007/533/YOS 61 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten ja valvonnan suorittamisessa sekä tämän päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen turvaloukkauksia koskevien ilmoitusten toimittamisessa komission tietosuojavastaavalle;

| f) | valvoa, että kaikki SIS II:n keskusjärjestelmän hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa asianmukaisesti ja kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

f)

valvoa, että kaikki SIS II:n keskusjärjestelmän hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa asianmukaisesti ja kokonaisuudessaan;

| g) | valvoa, että kaikki viestintäinfrastruktuurin hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa asianmukaisesti ja kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

g)

valvoa, että kaikki viestintäinfrastruktuurin hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa asianmukaisesti ja kokonaisuudessaan;

| h) | pitää yllä luetteloa SIS II:n turvallisuudesta vastaavista kansallisista yhteyspisteistä ja toimittaa luettelo viestintäinfrastruktuurin paikalliselle turvallisuusvastaavalle; |
| --- | --- |

h)

pitää yllä luetteloa SIS II:n turvallisuudesta vastaavista kansallisista yhteyspisteistä ja toimittaa luettelo viestintäinfrastruktuurin paikalliselle turvallisuusvastaavalle;

| i) | toimittaa h kohdassa tarkoitettu luettelo SIS II:n keskusjärjestelmän paikalliselle turvallisuusvastaavalle. |
| --- | --- |

i)

toimittaa h kohdassa tarkoitettu luettelo SIS II:n keskusjärjestelmän paikalliselle turvallisuusvastaavalle.

3 artikla

SIS II:n keskusjärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava

1.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään SIS II:n keskusjärjestelmän paikalliseksi turvallisuusvastaavaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. On huolehdittava siitä, että paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävä ei ole ristiriidassa henkilön muiden tehtävien kanssa. SIS II:n keskusjärjestelmän paikallisen turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja.

2.   SIS II:n keskusjärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava huolehtii siitä, että tässä päätöksessä tarkoitetut turvatoimet pannaan täytäntöön ja että CS-SIS:n pääkeskuksessa noudatetaan turvamenettelyjä. SIS II:n keskusjärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava huolehtii myös CS-SIS:n varakeskuksen osalta siitä, että tässä päätöksessä tarkoitetut turvatoimet, lukuun ottamatta 9 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä, pannaan täytäntöön ja että turvamenettelyjä noudatetaan.

3.   SIS II:n keskusjärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava voi siirtää osan tehtävistään alaisilleen. On huolehdittava siitä, että näiden tehtävien suorittaminen ei ole ristiriidassa muiden tehtävien kanssa. Paikallinen turvallisuusvastaava tai hänen kulloinkin työvuorossa oleva alaisensa on milloin tahansa tavoitettavissa yhdestä puhelinnumerosta ja osoitteesta.

4.   SIS II:n keskusjärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava suorittaa CS-SIS:n pääkeskuksen ja varakeskuksen sijaintipaikoissa toteutettaviin turvatoimiin liittyvät tehtävät 1 kohdassa asetetut rajoitukset huomioon ottaen, ja erityisesti:

| a) | huolehtii paikallisten toimintojen turvallisuuteen liittyvistä tehtävistä, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista; |
| --- | --- |

a)

huolehtii paikallisten toimintojen turvallisuuteen liittyvistä tehtävistä, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista;

| b) | valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta; |
| --- | --- |

b)

valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta;

| c) | turvaa kaikkia SIS II:n keskusjärjestelmän tai viestintäinfrastruktuurin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia SIS II:n keskusjärjestelmän tapahtuvia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle; |
| --- | --- |

c)

turvaa kaikkia SIS II:n keskusjärjestelmän tai viestintäinfrastruktuurin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia SIS II:n keskusjärjestelmän tapahtuvia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle;

| d) | ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava; |
| --- | --- |

d)

ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava;

| e) | valvoo, että kaikki SIS II:n keskusjärjestelmän hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa; |
| --- | --- |

e)

valvoo, että kaikki SIS II:n keskusjärjestelmän hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa;

| f) | varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista; |
| --- | --- |

f)

varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista;

| g) | valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta; |
| --- | --- |

g)

valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta;

| h) | hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti.

4 artikla

Viestintäinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava

1.   Komissio nimeää yhden virkamiehistään viestintäinfrastruktuurin paikalliseksi turvallisuusvastaavaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. On huolehdittava siitä, että paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävä ei ole ristiriidassa henkilön muiden tehtävien kanssa. Viestintäinfrastruktuurin paikallisen turvallisuusvastaavan nimittää komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja.

2.   Viestintäinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava valvoo viestintäinfrastruktuurin toimintaa ja varmistaa, että turvatoimet pannaan täytäntöön ja turvamenettelyjä noudatetaan.

3.   Viestintäinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava voi siirtää osan tehtävistään alaisilleen. On huolehdittava siitä, että näiden tehtävien suorittaminen ei ole ristiriidassa muiden tehtävien kanssa. Paikallinen turvallisuusvastaava tai hänen kulloinkin työvuorossa oleva alaisensa on milloin tahansa tavoitettavissa yhdestä puhelinnumerosta ja osoitteesta.

4.   Viestintäinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava toteuttaa viestintäinfrastruktuuria koskeviin turvatoimiin liittyvät tehtävät ja erityisesti:

| a) | huolehtii kaikista viestintäinfrastruktuurin toiminnan turvallisuuteen liittyvistä toimista, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista; |
| --- | --- |

a)

huolehtii kaikista viestintäinfrastruktuurin toiminnan turvallisuuteen liittyvistä toimista, kuten palomuurien testauksesta, säännöllisestä turvatestauksesta, tarkastuksista ja turva-asioista raportoinnista;

| b) | valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokkuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta; |
| --- | --- |

b)

valvoo toiminnan jatkuvuussuunnitelman tehokkuutta ja huolehtii säännöllisten harjoitusten toteuttamisesta;

| c) | turvaa kaikkia SIS II:n keskusjärjestelmän tai viestintäinfrastruktuurin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia viestintäinfrastruktuurin tapahtumia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle; |
| --- | --- |

c)

turvaa kaikkia SIS II:n keskusjärjestelmän tai viestintäinfrastruktuurin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavia viestintäinfrastruktuurin tapahtumia koskevan todistusaineiston ja raportoi tapahtumista järjestelmän turvallisuusvastaavalle;

| d) | ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava; |
| --- | --- |

d)

ilmoittaa järjestelmän turvallisuusvastaavalle, jos turvapolitiikkaa on muutettava;

| e) | valvoo, että kaikki viestintäinfrastruktuurin hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa; |
| --- | --- |

e)

valvoo, että kaikki viestintäinfrastruktuurin hallinnointiin osallistuvat hankkijat ja alihankkijat noudattavat tätä päätöstä ja turvapolitiikkaa;

| f) | varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista; |
| --- | --- |

f)

varmistaa, että henkilöstö on tietoinen velvollisuuksistaan, ja valvoo turvapolitiikan noudattamista;

| g) | valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta; |
| --- | --- |

g)

valvoo tietoturvan kehitystä ja varmistaa, että henkilöstö saa asianmukaista koulutusta;

| h) | hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

hankkii turvapolitiikan laatimisessa, päivittämisessä ja tarkistamisessa tarvittavat tiedot ja valmistelee eri toimintavaihtoehdot 7 artiklan mukaisesti.

5 artikla

Tietoturvaloukkaukset

1.   Kaikki tapahtumat, joilla on tai saattaa olla vaikutusta SIS II:n turvallisuuteen ja jotka voivat aiheuttaa vahinkoa SIS II:lle tai johtaa tietojen häviämiseen, katsotaan tietoturvaloukkauksiksi, erityisesti jos tietoihin on mahdollisesti päästy käsiksi tai jos tietojen saatavuus, eheys tai luottamuksellisuus on vaarantunut tai saattanut vaarantua.

2.   Tietoturvaloukkauksiin vastataan nopeasti, tehokkaasti ja asianmukaisesti turvapolitiikkaa noudattaen. Laaditaan menettelyt, joita noudatetaan tietoturvaloukkausten jälkeen.

3.   Tietoturvaloukkauksesta, jolla on tai saattaa olla vaikutusta SIS II:n toimintaan jäsenvaltiossa tai jäsenvaltion syöttämien tai lähettämien tietojen saatavuuteen, eheyteen tai luottamuksellisuuteen, ilmoitetaan kyseiselle jäsenvaltiolle. Lisäksi tietoturvaloukkauksista ilmoitetaan komission tietosuojavastaavalle.

6 artikla

Tietoturvaloukkausten hallinta

1.   Kaikki SIS II:n kehittämiseen, hallinnointiin ja toimintaan osallistuvat henkilöstön jäsenet sekä hankkijat velvoitetaan kirjaamaan muistiin viestintäinfrastruktuurin turvallisuudessa havaitsemansa tai epäilemänsä puutteet ja ilmoittamaan niistä järjestelmän turvallisuusvastaavalle tai viestintäinfrastruktuurin paikalliselle turvallisuusvastaavalle.

2.   Kun havaitaan mikä tahansa tapahtuma, jolla on tai saattaa olla vaikutusta SIS II:n turvallisuuteen, viestintäinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava ilmoittaa asiasta mahdollisimman nopeasti järjestelmän turvallisuusvastaavalle ja tarvittaessa SIS II:n turvallisuudesta vastaavalle kansalliselle yhteyspisteelle, jos kyseisessä jäsenvaltiossa on tällainen yhteyspiste, kirjallisesti tai jos asia on erityisen kiireellinen, muita viestintäkanavia käyttäen. Raportissa kuvaillaan kyseinen tietoturvaloukkaus, riskin suuruus, mahdolliset seuraukset ja toimenpiteet, jotka on toteutettu tai olisi toteutettava riskin pienentämiseksi.

3.   Viestintäinfrastruktuurin paikallinen turvallisuusvastaava turvaa välittömästi kaiken tietoturvaloukkaukseen liittyvän todistusaineiston. Todistusaineisto toimitetaan järjestelmän turvallisuusvastaavalle tämän pyynnöstä, jos se on sovellettavien tietoturvasäännösten puitteissa mahdollista.

4.   Turvapolitiikassa määritellään palauteprosessi sen varmistamiseksi, että tieto turvaloukkauksen laadusta, käsittelystä ja lopputuloksesta toimitetaan järjestelmän turvallisuusvastaavalle ja viestintäinfrastruktuurin paikalliselle turvallisuusvastaavalle heti kun tietoturvaloukkaus on käsitelty loppuun.

5.   Edellä olevia 1–4 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin SIS II:n keskusjärjestelmää koskeviin tietoturvaloukkauksiin. Sen vuoksi kaikki 1–4 kohdassa olevat viittaukset viestintäinfrastruktuurin paikalliseen turvallisuusvastaavaan on ymmärrettävä viittauksiksi SIS II:n keskusjärjestelmän paikalliseen turvallisuusvastaavaan.

III   LUKU

TURVATOIMET

7 artikla

Turvapolitiikka

1.   Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston pääjohtaja laatii sitovan turvapolitiikan ja päivittää ja tarkistaa sitä säännöllisesti tämän päätöksen mukaisesti. Turvapolitiikassa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyt ja toimet, joilla suojaudutaan viestintäinfrastruktuurin saatavuuteen, eheyteen ja luottamuksellisuuteen kohdistuvilta uhkilta, sekä varasuunnitelmat, jotta voidaan varmistaa riittävä turvallisuuden taso tässä päätöksessä kuvatulla tavalla. Turvapolitiikan on oltava tämän päätöksen mukainen.

2.   Turvapolitiikka perustuu riskinarviointiin. Turvapolitiikassa kuvattujen toimien on oltava oikeassa suhteessa havaittuihin riskeihin.

3.   Riskinarviointia ja turvapolitiikkaa päivitetään, jos se on tarpeen teknisen kehityksen, havaittujen uusien uhkien tai muiden seikkojen johdosta. Turvapolitiikkaa tarkistetaan joka tapauksessa vuosittain sen varmistamiseksi, että se vastaa edelleen asianmukaisesti viimeisintä riskinarviointia tai mitä tahansa uutta teknistä kehitysaskelta, uhkaa tai muuta keskeistä seikkaa.

4.   Turvapolitiikan laatii järjestelmän turvallisuusvastaava yhteistyössä SIS II:n keskusjärjestelmän paikallisen turvallisuusvastaavan ja viestintäinfrastruktuurin paikallisen turvallisuusvastaavan kanssa.

5.   Edellä olevia 1–4 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin SIS II:n keskusjärjestelmää koskevaan turvapolitiikkaan. Sen vuoksi kaikki 1–4 kohdassa olevat viittaukset viestintäinfrastruktuurin paikalliseen turvallisuusvastaavaan on ymmärrettävä viittauksiksi SIS II:n keskusjärjestelmän paikalliseen turvallisuusvastaavaan.

8 artikla

Turvatoimien täytäntöönpano

1.   Tässä päätöksessä ja turvapolitiikassa tarkoitettujen tehtävien ja vaatimusten toteuttaminen, paikallisen turvallisuusvastaavan nimeäminen mukaan luettuna, voidaan ulkoistaa tai antaa tehtäväksi yksityiselle tai julkiselle elimelle.

2.   Siinä tapauksessa komissio varmistaa oikeudellisesti sitovan sopimuksen avulla, että tässä päätöksessä ja turvapolitiikassa asetettuja vaatimuksia noudatetaan. Jos paikallisen turvallisuusvastaavan nimeäminen annetaan tehtäväksi jollekin muulle taholle tai ulkoistetaan, komissio varmistaa oikeudellisesti sitovan sopimuksen avulla, että sitä kuullaan paikallisen turvallisuusvastaavan tehtävään nimettävän henkilön valinnasta.

9 artikla

Laitteisiin pääsyn valvonta

1.   Alueet, joilla tietojenkäsittelylaitteet sijaitsevat, suojataan asianmukaisilla esteillä ja pääsynvalvontajärjestelyillä, ja niiden ympärille rajataan turva-alueet.

2.   Turva-alueen sisälle luodaan suojattuja alueita, joiden tarkoituksena on suojella fyysisiä komponentteja, esimerkiksi laitteistoja, tietovälineitä ja konsoleja, SIS II:ta koskevia suunnitelmia ja muita asiakirjoja sekä SIS II:n toimintaan osallistuvan henkilöstön toimistoja ja työpisteitä. Suojatut alueet varustetaan asianmukaisilla pääsynvalvontajärjestelyillä, jotta vain valtuutetut henkilöt pääsevät alueelle. Suojatuilla alueilla työskentelyyn sovelletaan turvapolitiikassa yksityiskohtaisesti määritettyjä turvallisuussääntöjä.

3.   Toimistojen, huoneiden ja laitteiden fyysisestä turvallisuudesta huolehditaan. Esimerkiksi toimitus- ja lastausalueita ja muita alueita, joiden kautta sivulliset voivat päästä tiloihin, valvotaan, ja jos mahdollista, ne eristetään tietojenkäsittelylaitteista luvattoman käytön estämiseksi.

4.   Laaditaan suunnitelma turva-alueiden suojaamiseksi fyysisesti luonnonkatastrofeilta ja ihmisen aiheuttamilta katastrofeilta ja sovelletaan sitä oikeassa suhteessa riskeihin.

5.   Laitteet suojataan fyysisiltä ja ympäristöuhkilta sekä luvattomalta käytöltä.

6.   Komissio lisää 2 artiklan 3 kohdan h alakohdassa tarkoitettuun luetteloon sen yhteyspisteen, joka vastaa tämän artiklan säännösten täytäntöönpanon valvonnasta CS-SIS:n varakeskuksen sijaintipaikassa, edellyttäen että sillä on tämä tieto.

10 artikla

Tietovälineiden ja laitteiden valvonta

1.   Tietoja sisältävät erilliset tallennusvälineet suojataan luvattomalta käytöltä, väärinkäytöltä tai tietojen tuhoamiselta, ja välineiden luettavuudesta huolehditaan tietojen koko säilytysajan.

2.   Tietovälineet poistetaan käytöstä turvallisesti sen jälkeen kun niitä ei enää tarvita, noudattaen turvapolitiikassa yksityiskohtaisesti kuvattavia menettelyjä.

3.   Inventaarien avulla varmistetaan, että tiedot tallennettujen tietojen sijainnista, tietojen säilyttämisajasta ja tietoihin pääsyä koskevista valtuutuksista ovat saatavilla.

4.   Kaikki viestintäinfrastruktuurin tärkeimmät osat luetteloidaan, jotta niitä voidaan suojella niiden tärkeysasteen mukaan. Keskeisistä tietoteknisistä laitteista pidetään ajantasaista rekisteriä.

5.   Viestintäinfrastruktuuria koskevat ajantasaiset asiakirjat pidetään saatavilla. Asiakirjat on suojattava luvattomalta käytöltä.

6.   Edellä olevia 1–5 kohtaa sovelletaan tarvittavin muutoksin SIS II:n keskusjärjestelmään. Sen vuoksi kaikki viittaukset viestintäinfrastruktuuriin on ymmärrettävä viittauksiksi SIS II:n keskusjärjestelmään.

11 artikla

Tietojen säilyttämisen valvonta

1.   Tietojen asianmukainen säilyttäminen ja luvattoman käytön ehkäiseminen varmistetaan asianmukaisilla toimenpiteillä.

2.   Kaikki tallennusvälineitä sisältävät laitteet tarkistetaan kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, että arkaluonteiset tiedot on poistettu tai niiden päälle on kirjoitettu ennen välineiden käytöstä poistamista, tai laitteet hävitetään turvallisesti.

12 artikla

Salasanojen valvonta

1.   Kaikki salasanat säilytetään turvallisesti ja niitä käsitellään luottamuksellisesti. Jos epäillään, että salasana on joutunut ulkopuolisten tietoon, se on vaihdettava välittömästi tai kyseinen käyttäjätili on poistettava käytöstä. Käyttäjätunnukset ovat yksilöllisiä ja ainutkertaisia.

2.   Turvapolitiikassa määritellään luvattoman käytön estämiseksi menettelyt, joita noudattaen järjestelmään kirjaudutaan ja sieltä kirjaudutaan ulos.

13 artikla

Pääsyn valvonta

1.   Turvapolitiikassa kuvataan henkilöstön rekisteriin ottamista ja rekisteristä poistamista varten virallinen menettely, jota noudattaen myönnetään tai kumotaan pääsy SIS II:n laitteisiin ja ohjelmistoihin toiminnan hallinnointia varten. Riittävien käyttöoikeuksien (salasanat tai muut asianmukaiset keinot) myöntämistä ja käyttöä valvotaan turvapolitiikkaan sisältyvällä virallisella hallinnointimenettelyllä.

2.   Pääsy SIS II:n laitteisiin ja ohjelmistoihin CS-SIS:ssä

| i) | rajataan valtuutettuihin henkilöihin; |
| --- | --- |

i)

rajataan valtuutettuihin henkilöihin;

| ii) | rajataan tapauksiin, joissa voidaan todeta asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan ja päätöksen 2007/533/YOS 61 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 2 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 2 kohdan mukainen perusteltu tarkoitus; |
| --- | --- |

ii)

rajataan tapauksiin, joissa voidaan todeta asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan ja päätöksen 2007/533/YOS 61 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 2 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 2 kohdan mukainen perusteltu tarkoitus;

| iii) | ei ylitä pääsyn tarkoituksen kannalta tarpeellista kestoa ja laajuutta; sekä |
| --- | --- |

iii)

ei ylitä pääsyn tarkoituksen kannalta tarpeellista kestoa ja laajuutta; sekä

| iv) | tapahtuu ainoastaan turvapolitiikassa määriteltävän pääsynvalvontamenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

iv)

tapahtuu ainoastaan turvapolitiikassa määriteltävän pääsynvalvontamenettelyn mukaisesti.

3.   CS-SIS:ssä käytetään ainoastaan niitä konsoleja ja ohjelmistoja, jotka SIS II:n keskusjärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava on hyväksynyt. Sellaisten järjestelmän apuohjelmien käyttöä, joiden avulla on mahdollista ohittaa järjestelmän ja sen sovellusten valvonta, rajoitetaan ja valvotaan. Ohjelmien asennuksen valvontaa varten otetaan käyttöön erityiset menettelyt.

14 artikla

Tiedonsiirron valvonta

Viestintäinfrastruktuuria valvotaan tiedonvaihdon käytettävyyden, eheyden ja luottamuksellisuuden varmistamiseksi. Viestintäinfrastruktuurissa siirrettävät tiedot suojataan salausmenetelmillä.

15 artikla

Tallentamisen valvonta

SIS II:n keskusjärjestelmän paikallinen turvallisuusvastaava seuraa niiden henkilöiden käyttäjätilejä, joilla on oikeus käsitellä SIS II:n ohjelmia CS-SIS:n kautta. Käyttäjätilien käyttö, myös käyttöaika ja käyttäjän henkilöllisyys, kirjataan muistiin.

16 artikla

Kuljetuksen valvonta

1.   Turvapolitiikassa vahvistetaan asianmukaiset toimenpiteet, joilla estetään henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen siirrettäessä tietoja SIS II:een tai SIS II:sta tai tietovälineiden kuljetuksen aikana. Turvapolitiikassa määrätään hyväksyttävistä lähetys- tai kuljetustavoista sekä vastuumenettelyistä tietovälineiden kuljetusta ja niiden määränpäähän saapumista varten. Tietovälineellä ei saa olla muita tietoja kuin ne, jotka on tarkoitus siirtää järjestelmään.

2.   Kolmansien osapuolten tarjoamiin palveluihin, jotka liittyvät tietojenkäsittelylaitteiden käyttämiseen, käsittelyyn, välittämiseen tai hallinnointiin tai tuotteiden tai palvelujen lisäämiseen tietojenkäsittelylaitteisiin, sovelletaan asianmukaisia yhdennettyjä turvatarkastuksia.

17 artikla

Viestintäinfrastruktuurin turvallisuus

1.   Viestintäinfrastruktuurin asianmukaisesta hallinnosta ja valvonnasta huolehditaan, jotta sitä voidaan suojella uhkilta ja varmistaa viestintäinfrastruktuurin ja SIS II:n keskusjärjestelmän sekä sen kautta vaihdettavien tietojen turvallisuus.

2.   Kaikkien verkkopalvelujen turvaominaisuudet, palvelutasot ja hallinnolliset vaatimukset määritetään palveluntarjoajan kanssa tehtävässä verkkopalvelusopimuksessa.

3.   Sen lisäksi, että suojellaan SIS II:n liityntäpisteitä, suojataan myös kaikki muut palvelut, joita viestintäinfrastruktuuri hyödyntää. Asianmukaiset menetelmät määritetään turvapolitiikassa.

18 artikla

Seuranta

1.   Lokitiedostot, joissa on asetuksen (EY) N:o 1987/2006 18 artiklan 1 kohdassa ja päätöksen 2007/533/YOS 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kaikesta CS-SIS:n käytöstä ja CS-SIS:ssä tapahtuneesta henkilötietojen vaihdosta, säilytetään luotettavasti CS-SIS:n pääkeskuksen ja varakeskuksen tiloissa, joista on pääsy lokitiedostoihin, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 18 artiklan 3 kohdassa ja päätöksen 2007/533/YOS 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu enimmäisaika.

2.   Tietojenkäsittelylaitteiden käytön tai laitteissa esiintyvien vikojen seurantamenettelyt esitetään turvapolitiikassa, ja seurannan tuloksia tarkastellaan säännöllisesti. Tarvittaessa ryhdytään asianmukaisiin toimiin.

3.   Tietojen kirjaamisvälineet ja lokitiedostot suojataan väärinkäytöltä ja luvattomalta käytöltä, jotta ne täyttäisivät todisteiden keräämiselle ja säilyttämiselle asetetut vaatimukset.

19 artikla

Salausmenetelmät

Tarvittaessa käytetään salausmenetelmiä tietojen suojaamiseksi. Järjestelmän turvallisuusvastaavan on etukäteen hyväksyttävä salausmenetelmien käyttö sekä käytön perusteet ja edellytykset.

IV   LUKU

HENKILÖSTÖTURVALLISUUS

20 artikla

Henkilöstöprofiilit

1.   Turvapolitiikassa määritellään niiden henkilöiden tehtävät ja vastuualueet, joilla on oikeus käyttää SIS II:n keskusjärjestelmää.

2.   Turvapolitiikassa määritellään niiden henkilöiden tehtävät ja vastuualueet, joilla on oikeus käyttää viestintäinfrastruktuuria.

3.   Operatiiviseen hallintoon osallistuvien komission henkilöstön, hankkijoiden ja niiden työntekijöiden turvallisuuteen liittyvät tehtävät ja velvollisuudet määritellään ja dokumentoidaan ja niistä ilmoitetaan henkilöille itselleen. Komission henkilöstön osalta nämä tehtävät ja velvollisuudet mainitaan työnkuvauksessa ja tavoitteissa, ja hankkijoiden osalta ne mainitaan sopimuksissa tai palvelutasosopimuksissa.

4.   Kaikkien niiden henkilöiden kanssa, joihin ei sovelleta Euroopan unionin tai jonkin jäsenvaltion julkista hallintoa koskevia sääntöjä, tehdään salassapitosopimus. SIS II:een sisältyvien tietojen parissa työskentelevillä henkilöillä on oltava tarvittava turvallisuusselvitys tai vastaava todistus turvapolitiikassa määriteltävien yksityiskohtaisten menettelyjen mukaisesti.

21 artikla

Henkilöstölle tarkoitettu tiedotus

1.   Koko henkilöstölle ja hankkijoille annetaan heidän työtehtäviensä edellyttämä koulutus turvallisuuskysymyksissä, lakisääteisissä vaatimuksissa, toimintaperiaatteissa ja menettelyissä.

2.   Työsuhteen tai sopimuksen päättymisen varalta turvapolitiikassa määritellään sekä henkilöstön että hankkijoiden osalta työtehtävän muuttumiseen tai työsuhteen päättymiseen liittyvät velvoitteet ja menettelyt, joita sovelletaan omaisuuden palauttamiseen ja käyttöoikeuksien poistamiseen.

V   LUKU

LOPPUSÄÄNNÖS

22 artikla

Soveltaminen

1.   Tätä päätöstä aletaan soveltaa päivänä, jonka neuvosto määrää asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä olevan 1 artiklan 1 kohdan, 2 artiklan 1 kohdan, 2 artiklan 3 kohdan b, d, f ja i alakohdan, 3 artiklan, 6 artiklan 5 kohdan, 7 artiklan 5 kohdan, 9 artiklan 6 kohdan, 10 artiklan 6 kohdan, 13 artiklan 2 ja 3 kohdan, 15 artiklan, 18 artiklan ja 20 artiklan 1 kohdan voimassaolo päättyy, kun tietokantaa hallinnoiva viranomainen ottaa tehtävänsä vastaan.

Tehty Brysselissä 4 päivänä toukokuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen nojalla ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 5.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 112/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 112/38

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä lokakuuta 2009,

valtiontuesta C 14/08 (ex NN 1/08), jota Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt Northern Rockille

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8102)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/262/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1), (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio katsoi 5 päivänä joulukuuta 2007 tekemässään päätöksessä (3), jäljempänä ’joulukuun 5 päivänä 2007 tehty päätös’, ettei Englannin pankin, jäljempänä ’BoE’, 14 päivänä syyskuuta 2007 Northern Rockin, jäljempänä ’NR’, hyväksi toteuttama likviditeetin takaus ollut valtiontukea. Lisäksi komissio päätti, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 17–20 päivänä syyskuuta ja 9 päivänä lokakuuta 2007 takaamat vähittäistalletukset olivat yhteismarkkinoille soveltuvaa pelastustukitoimenpiteenä kuudeksi kuukaudeksi 17 päivään maaliskuuta 2008 asti myönnettyä valtiontukea, joka oli yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4), jäljempänä ’P&R-suuntaviivat’, mukaista. Komissio korosti myös päätöksessään rakenneuudistussuunnitelman toimittamista kuuden kuukauden kuluessa tai tuen takaisin maksamista. |
| --- | --- |

(1)

Komissio katsoi 5 päivänä joulukuuta 2007 tekemässään päätöksessä (3), jäljempänä ’joulukuun 5 päivänä 2007 tehty päätös’, ettei Englannin pankin, jäljempänä ’BoE’, 14 päivänä syyskuuta 2007 Northern Rockin, jäljempänä ’NR’, hyväksi toteuttama likviditeetin takaus ollut valtiontukea. Lisäksi komissio päätti, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten 17–20 päivänä syyskuuta ja 9 päivänä lokakuuta 2007 takaamat vähittäistalletukset olivat yhteismarkkinoille soveltuvaa pelastustukitoimenpiteenä kuudeksi kuukaudeksi 17 päivään maaliskuuta 2008 asti myönnettyä valtiontukea, joka oli yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4), jäljempänä ’P&R-suuntaviivat’, mukaista. Komissio korosti myös päätöksessään rakenneuudistussuunnitelman toimittamista kuuden kuukauden kuluessa tai tuen takaisin maksamista.

| (2) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä komissiolle kyseisten takausjärjestelyjen jatkamisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan ja komission välisiä kokouksia järjestettiin 8 päivänä tammikuuta, 24 päivänä tammikuuta, 6 päivänä helmikuuta, 13 päivänä helmikuuta ja 10 päivänä maaliskuuta 2008. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä komissiolle kyseisten takausjärjestelyjen jatkamisesta. Yhdistyneen kuningaskunnan ja komission välisiä kokouksia järjestettiin 8 päivänä tammikuuta, 24 päivänä tammikuuta, 6 päivänä helmikuuta, 13 päivänä helmikuuta ja 10 päivänä maaliskuuta 2008.

| (3) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä helmikuuta 2008 NR:n kansallistamisesta. Yhdistynyt kuningaskunta lähetti komissiolle 17 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä NR:n rakenneuudistussuunnitelman ja ilmoitti komissiolle suunnitelmaan liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä, joilla suunnitelma voitaisiin panna täytäntöön. Yhdistynyt kuningaskunta lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä yksityiskohtaisemman rakenneuudistussuunnitelman, jota oli hieman muutettu. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä helmikuuta 2008 NR:n kansallistamisesta. Yhdistynyt kuningaskunta lähetti komissiolle 17 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä NR:n rakenneuudistussuunnitelman ja ilmoitti komissiolle suunnitelmaan liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä, joilla suunnitelma voitaisiin panna täytäntöön. Yhdistynyt kuningaskunta lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä yksityiskohtaisemman rakenneuudistussuunnitelman, jota oli hieman muutettu.

| (4) | Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 2 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely kyseisten valtiontukitoimenpiteiden suhteen, jäljempänä ’aloittamispäätös’. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 2 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely kyseisten valtiontukitoimenpiteiden suhteen, jäljempänä ’aloittamispäätös’.

| (5) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(5)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (5). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.

| (6) | Yhdistynyt kuningaskunta vastasi aloittamispäätökseen 2 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti myös asianomaisten huomautuksia. Komissio välitti 15 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka vastaanotettiin 31 päivänä heinäkuuta 2008, kyseiset huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jotta se voisi ottaa niihin kantaa. Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset vastaanotettiin 29 päivänä elokuuta 2008 päivätyssä kirjeessä. |
| --- | --- |

(6)

Yhdistynyt kuningaskunta vastasi aloittamispäätökseen 2 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti myös asianomaisten huomautuksia. Komissio välitti 15 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka vastaanotettiin 31 päivänä heinäkuuta 2008, kyseiset huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jotta se voisi ottaa niihin kantaa. Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset vastaanotettiin 29 päivänä elokuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.

| (7) | Komissio lähetti 25 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä kysymyksiä 31 päivänä maaliskuuta 2008 toimitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vastauksia 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välinen kokous järjestettiin 30 päivänä kesäkuuta 2008. Tämän kokouksen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat lisätietoja 8 päivänä heinäkuuta ja 13 päivänä elokuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti 25 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä kysymyksiä 31 päivänä maaliskuuta 2008 toimitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti vastauksia 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välinen kokous järjestettiin 30 päivänä kesäkuuta 2008. Tämän kokouksen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat lisätietoja 8 päivänä heinäkuuta ja 13 päivänä elokuuta 2008 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti julkisesti 5 päivänä elokuuta 2008 aikomuksestaan muuntaa 3 miljardin osuus NR:lle myönnetyistä lainoista osakkeiksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat aiemmin ilmoittaneet komissiolle tästä ilmoituksesta. |
| --- | --- |

(8)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti julkisesti 5 päivänä elokuuta 2008 aikomuksestaan muuntaa 3 miljardin osuus NR:lle myönnetyistä lainoista osakkeiksi. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat aiemmin ilmoittaneet komissiolle tästä ilmoituksesta.

| (9) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 11 päivänä marraskuuta 2008, 15 päivänä tammikuuta 2009 ja 4 päivänä helmikuuta 2009 päivätyillä kirjeillä NR:ää koskevista rakenneuudistussuunnitelmista, jotka rahoituskriisin vaikutusten vuoksi poikkesivat merkittävästi maaliskuussa 2008 tiedoksi annetuista suunnitelmista, ja esittelivät suunnitelmat pääpiirteissään. |
| --- | --- |

(9)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 11 päivänä marraskuuta 2008, 15 päivänä tammikuuta 2009 ja 4 päivänä helmikuuta 2009 päivätyillä kirjeillä NR:ää koskevista rakenneuudistussuunnitelmista, jotka rahoituskriisin vaikutusten vuoksi poikkesivat merkittävästi maaliskuussa 2008 tiedoksi annetuista suunnitelmista, ja esittelivät suunnitelmat pääpiirteissään.

| (10) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat 20 päivänä helmikuuta 2009 lisätietoja aikomuksesta jakaa NR kahtia. Yksityiskohtaisempi suunnitelma annettiin tiedoksi 31 päivänä maaliskuuta 2009 ja 2 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(10)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat 20 päivänä helmikuuta 2009 lisätietoja aikomuksesta jakaa NR kahtia. Yksityiskohtaisempi suunnitelma annettiin tiedoksi 31 päivänä maaliskuuta 2009 ja 2 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyillä kirjeillä.

| (11) | Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 7 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä päätöksestään laajentaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely koskemaan myös muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa, joka oli toimitettu komissiolle maaliskuussa, jäljempänä ’laajentamispäätös’. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 7 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä päätöksestään laajentaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely koskemaan myös muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa, joka oli toimitettu komissiolle maaliskuussa, jäljempänä ’laajentamispäätös’.

| (12) | Laajentamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) ja asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa tuesta. |
| --- | --- |

(12)

Laajentamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6) ja asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa tuesta.

| (13) | Yhdistynyt kuningaskunta vastasi laajentamispäätökseen 22 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi komissio vastaanotti kolmansien huomautuksia. Nämä huomautukset toimitettiin 14 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jotta se voisi esittää niistä huomautuksensa. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti huomautuksensa 17 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(13)

Yhdistynyt kuningaskunta vastasi laajentamispäätökseen 22 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi komissio vastaanotti kolmansien huomautuksia. Nämä huomautukset toimitettiin 14 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jotta se voisi esittää niistä huomautuksensa. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti huomautuksensa 17 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (14) | Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 10 päivänä kesäkuuta päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman, josta se keskusteli komission kanssa 26 päivänä kesäkuuta ja 21 päivänä elokuuta 2009 pidetyissä kokouksissa. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja myös 22 päivänä kesäkuuta, 26 päivänä kesäkuuta, 15 päivänä heinäkuuta, 17 päivänä elokuuta, 18 päivänä elokuuta, 4 päivänä syyskuuta, 17 päivänä syyskuuta, 18 päivänä syyskuuta, 21 päivänä syyskuuta, 22 päivänä syyskuuta ja 30 päivänä syyskuuta 2009. |
| --- | --- |

(14)

Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 10 päivänä kesäkuuta päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman, josta se keskusteli komission kanssa 26 päivänä kesäkuuta ja 21 päivänä elokuuta 2009 pidetyissä kokouksissa. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja myös 22 päivänä kesäkuuta, 26 päivänä kesäkuuta, 15 päivänä heinäkuuta, 17 päivänä elokuuta, 18 päivänä elokuuta, 4 päivänä syyskuuta, 17 päivänä syyskuuta, 18 päivänä syyskuuta, 21 päivänä syyskuuta, 22 päivänä syyskuuta ja 30 päivänä syyskuuta 2009.

2.   TUEN KUVAUS

2.1   TUENSAAJA JA SEN VAIKEUDET

| (15) | Ennen vaikeuksien alkamista vuoden 2007 jälkipuoliskolla NR oli Yhdistyneen kuningaskunnan viidenneksi suurin asuntoluottopankki. Sen taseen loppusumma oli 113,5 miljardia Englannin puntaa 30 päivänä kesäkuuta 2007 ja 109,3 miljardia puntaa vuoden 2007 lopussa. Vuonna 2006 sen taseen loppusumma oli 101 miljardia puntaa, ja korkotulot lähes viisi miljardia puntaa. Vuonna 2006 NR:n voitto oli 443 miljoonaa puntaa. Vuonna 2006 pankin henkilöstön vahvuus oli 6 000 henkeä, ja sillä oli 77 sivuliikettä eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa sekä toimipisteet Irlannissa, Tanskassa ja Guernseyssä. |
| --- | --- |

(15)

Ennen vaikeuksien alkamista vuoden 2007 jälkipuoliskolla NR oli Yhdistyneen kuningaskunnan viidenneksi suurin asuntoluottopankki. Sen taseen loppusumma oli 113,5 miljardia Englannin puntaa 30 päivänä kesäkuuta 2007 ja 109,3 miljardia puntaa vuoden 2007 lopussa. Vuonna 2006 sen taseen loppusumma oli 101 miljardia puntaa, ja korkotulot lähes viisi miljardia puntaa. Vuonna 2006 NR:n voitto oli 443 miljoonaa puntaa. Vuonna 2006 pankin henkilöstön vahvuus oli 6 000 henkeä, ja sillä oli 77 sivuliikettä eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa sekä toimipisteet Irlannissa, Tanskassa ja Guernseyssä.

| (16) | NR:n ydintoimintaa oli ja on edelleen asuntoluotonanto. Sillä on yli 90 prosentin osuus kaikista asiakkaille myönnetyistä luotoista. Vuoden 2007 alkupuoliskolla pankilla oli 9,7 prosentin markkinaosuus Yhdistyneen kuningaskunnan bruttoasuntoluotonannosta ja 18,9 prosentin osuus nettoasuntoluotonannosta (7). NR rahoitti useimmat pitkäaikaiset luotot asuntolainavakuudellisilla arvopapereille ja katetuilla joukkolainoilla, samalla kun sen rahoituksen jatkuvasti supistuva osuus realisoitiin vähittäistalletuksilla. Vähittäistalletusten määrä oli 30 päivänä kesäkuuta 2007 vain 24 miljardia puntaa, kun taseen loppusumma oli 113 miljardia puntaa. NR perusti maaliskuussa 2001 ”master trust” -arvopaperistamisrakenteen, josta käytetään nimeä ”Granite” ja jota se on käyttänyt laajalti. Lisätietoja NR:stä annetaan 2 päivänä huhtikuuta 2008 tehdyn aloittamispäätöksen 2.1 kohdassa. |
| --- | --- |

(16)

NR:n ydintoimintaa oli ja on edelleen asuntoluotonanto. Sillä on yli 90 prosentin osuus kaikista asiakkaille myönnetyistä luotoista. Vuoden 2007 alkupuoliskolla pankilla oli 9,7 prosentin markkinaosuus Yhdistyneen kuningaskunnan bruttoasuntoluotonannosta ja 18,9 prosentin osuus nettoasuntoluotonannosta (7). NR rahoitti useimmat pitkäaikaiset luotot asuntolainavakuudellisilla arvopapereille ja katetuilla joukkolainoilla, samalla kun sen rahoituksen jatkuvasti supistuva osuus realisoitiin vähittäistalletuksilla. Vähittäistalletusten määrä oli 30 päivänä kesäkuuta 2007 vain 24 miljardia puntaa, kun taseen loppusumma oli 113 miljardia puntaa. NR perusti maaliskuussa 2001 ”master trust” -arvopaperistamisrakenteen, josta käytetään nimeä ”Granite” ja jota se on käyttänyt laajalti. Lisätietoja NR:stä annetaan 2 päivänä huhtikuuta 2008 tehdyn aloittamispäätöksen 2.1 kohdassa.

| (17) | NR:n riippuvuus tukkurahoituksesta aiheutti vaikeuksia vuoden 2007 jälkipuoliskolla, jolloin asuntolainavakuudelliset arvopaperimarkkinat romahtivat, kuten aloittamispäätöksen 2.2 kohdassa on tarkemmin kuvattu. NR:n rahoitusongelmat saivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntämään lainoja ja takuita, jotka komissio hyväksyi 5 päivänä joulukuuta 2007 tehdyllä päätöksellä yrityksen pelastustueksi 17 päivään maaliskuuta 2008 asti. Aloittamispäätöksen 2.3.1 kohdassa kuvataan olosuhteita, joiden vuoksi valtio päätyi myöntämään 18 päivänä joulukuuta 2007 lisätakuita, jotka komissio hyväksyi yhteismarkkinoille soveltuvaksi pelastustueksi (aloittamispäätöksen 4.5.2 kohta). |
| --- | --- |

(17)

NR:n riippuvuus tukkurahoituksesta aiheutti vaikeuksia vuoden 2007 jälkipuoliskolla, jolloin asuntolainavakuudelliset arvopaperimarkkinat romahtivat, kuten aloittamispäätöksen 2.2 kohdassa on tarkemmin kuvattu. NR:n rahoitusongelmat saivat Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myöntämään lainoja ja takuita, jotka komissio hyväksyi 5 päivänä joulukuuta 2007 tehdyllä päätöksellä yrityksen pelastustueksi 17 päivään maaliskuuta 2008 asti. Aloittamispäätöksen 2.3.1 kohdassa kuvataan olosuhteita, joiden vuoksi valtio päätyi myöntämään 18 päivänä joulukuuta 2007 lisätakuita, jotka komissio hyväksyi yhteismarkkinoille soveltuvaksi pelastustueksi (aloittamispäätöksen 4.5.2 kohta).

| (18) | NR ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pyrkivät vuoden 2008 alussa löytämään yksityissektoriratkaisun. Tämän jälkeen Virgin ja NR:n hallinto toimittivat NR:n liiketoimintasuunnitelmat hallitukselle, ja ne on esitetty aloittamispäätöksen 2.3.2 ja 2.3.3 kohdassa. Pyrkimys löytää yksityissektoriratkaisu epäonnistui, ja näin ollen NR kansallistettiin 22 päivänä helmikuuta 2008 edellisinä päivinä käyttöön otetun lainsäädännön perusteella (aloittamispäätöksen 2.3.4 kohta) (8). |
| --- | --- |

(18)

NR ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pyrkivät vuoden 2008 alussa löytämään yksityissektoriratkaisun. Tämän jälkeen Virgin ja NR:n hallinto toimittivat NR:n liiketoimintasuunnitelmat hallitukselle, ja ne on esitetty aloittamispäätöksen 2.3.2 ja 2.3.3 kohdassa. Pyrkimys löytää yksityissektoriratkaisu epäonnistui, ja näin ollen NR kansallistettiin 22 päivänä helmikuuta 2008 edellisinä päivinä käyttöön otetun lainsäädännön perusteella (aloittamispäätöksen 2.3.4 kohta) (8).

| (19) | Globaalin rahoituskriisin syventyminen Lehman Brothersin romahduksen vuoksi ja sitä seuranneet talouskriisi ja asuntomarkkinakriisi johtivat NR:n myöntämiä velkoja koskevaan maksukyvyttömyyteen, minkä vuoksi NR joutui vastaamaan merkittävistä lainojen arvonalennustappion kustannuksista vuonna 2008 ja vuoden 2009 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Kustannukset ylittivät merkittävästi muiden pankkien keskimääräiset kustannukset. Tämä johtui siitä, että NR oli myöntänyt useita riskiluottoja, erityisesti luottoja, joissa oli korkea asuntolainan ja asunnon arvon välinen suhde, jäljempänä ’LTV’. Näistä luotoista huomattava osa oli yhteisluottoja (asuntoluottoja yhdessä LTV:n kanssa [...] (9), joista 125 prosenttiin oli yhdistetty henkilökohtainen luotto). |
| --- | --- |

(19)

Globaalin rahoituskriisin syventyminen Lehman Brothersin romahduksen vuoksi ja sitä seuranneet talouskriisi ja asuntomarkkinakriisi johtivat NR:n myöntämiä velkoja koskevaan maksukyvyttömyyteen, minkä vuoksi NR joutui vastaamaan merkittävistä lainojen arvonalennustappion kustannuksista vuonna 2008 ja vuoden 2009 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Kustannukset ylittivät merkittävästi muiden pankkien keskimääräiset kustannukset. Tämä johtui siitä, että NR oli myöntänyt useita riskiluottoja, erityisesti luottoja, joissa oli korkea asuntolainan ja asunnon arvon välinen suhde, jäljempänä ’LTV’. Näistä luotoista huomattava osa oli yhteisluottoja (asuntoluottoja yhdessä LTV:n kanssa [...] (9), joista 125 prosenttiin oli yhdistetty henkilökohtainen luotto).

| (20) | Lainojen arvonalennustappiokustannukset aiheuttivat NR:lle negatiivisen pääoman tuoton, minkä vuoksi se sai heinäkuussa 2008 Yhdistyneen kuningaskunnan rahoituspalveluviranomaiselta (FSA) vapautuksen, jonka ansiosta se voi yhdistää koko käytössä olevan Tier-2-pääoman NR:n pääomavaroihin rajoituksetta, jotta se pystyisi täyttämään vaatimukset säädetystä vähimmäispääomasta. Vapautuksen takasi Yhdistyneen kuningaskunnan valtio, jäljempänä ’HMT’, joka antoi FSA:lle sitoumuksen siitä, että NR täyttäisi toiminnassaan vähimmäispääomavaatimukset. |
| --- | --- |

(20)

Lainojen arvonalennustappiokustannukset aiheuttivat NR:lle negatiivisen pääoman tuoton, minkä vuoksi se sai heinäkuussa 2008 Yhdistyneen kuningaskunnan rahoituspalveluviranomaiselta (FSA) vapautuksen, jonka ansiosta se voi yhdistää koko käytössä olevan Tier-2-pääoman NR:n pääomavaroihin rajoituksetta, jotta se pystyisi täyttämään vaatimukset säädetystä vähimmäispääomasta. Vapautuksen takasi Yhdistyneen kuningaskunnan valtio, jäljempänä ’HMT’, joka antoi FSA:lle sitoumuksen siitä, että NR täyttäisi toiminnassaan vähimmäispääomavaatimukset.

| (21) | Vuoden 2009 ensimmäistä vuosineljännestä koskevassa raportissaan NR ilmoitti tuottavansa todennäköisesti tappiota vuonna 2009. Tämän johdosta sen omat varat laskivat alle säädetyn vähimmäispääoman. NR ilmoitti 1 päivänä heinäkuuta 2009 FSA:n vahvistaneen, ettei se aikonut rajoittaa NR:n toimintaa ottaen huomioon HMT:n sitoumuksen myöntää sopiva pääomataso. |
| --- | --- |

(21)

Vuoden 2009 ensimmäistä vuosineljännestä koskevassa raportissaan NR ilmoitti tuottavansa todennäköisesti tappiota vuonna 2009. Tämän johdosta sen omat varat laskivat alle säädetyn vähimmäispääoman. NR ilmoitti 1 päivänä heinäkuuta 2009 FSA:n vahvistaneen, ettei se aikonut rajoittaa NR:n toimintaa ottaen huomioon HMT:n sitoumuksen myöntää sopiva pääomataso.

| (22) | Taulukossa 1 esitetään tiedot NR:n rahoituskyvystä vuodesta 2006 vuoden 2009 alkupuoliskon lopulle.

  Taulukko 1


  Northern Rockin taloudellinen tulos vuosina 2006–2008
   (10)
  ja vuoden 2009 alkupuoliskolla
   (11)










  (miljardeina Englannin puntina) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 alkup. |
| Taseen loppusumma | 101,0 | 109,3 | 104,3 | 88,7 |
| Vähittäistalletusten loppusumma | 22,6 | 10,5 | 19,6 | 18,4 |
| Uusi bruttoluotonanto | 32,9 | 32,3 | 3,0 | 1,3 |
| Uusi nettoluotonanto | 16,6 | 12,2 | (25,4) | (5,0) |
| Korkotulot | 4,9 | 6,9 | 5,7 | 1,1 |
| Nettotuotto (tappio) | 0,443 | (0,199) | (1,3) | (0,269) |

(22)

Taulukossa 1 esitetään tiedot NR:n rahoituskyvystä vuodesta 2006 vuoden 2009 alkupuoliskon lopulle.

Taulukko 1

Northern Rockin taloudellinen tulos vuosina 2006–2008
   (10)
  ja vuoden 2009 alkupuoliskolla
   (11)

(miljardeina Englannin puntina)

2006

2007

2008

2009 alkup.

Taseen loppusumma

101,0

109,3

104,3

88,7

Vähittäistalletusten loppusumma

22,6

10,5

19,6

18,4

Uusi bruttoluotonanto

32,9

32,3

3,0

1,3

Uusi nettoluotonanto

16,6

12,2

(25,4)

(5,0)

Korkotulot

4,9

6,9

5,7

1,1

Nettotuotto (tappio)

0,443

(0,199)

(1,3)

(0,269)

2.2   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAT

| (23) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat helmikuussa 2008 toteutetun NR:n kansallistamisen jälkeen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’, jonka sisältö on kuvattu tarkemmin aloittamispäätöksen 2.3.5 kohdassa ja laajentamispäätöksen 2.2 kohdassa. Lyhyesti sanoen alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan kuului:






  i) | NR:n taseen pienentäminen 109,3 miljardista punnasta vuonna 2007 48–53 miljardiin puntaan vuoden 2011 lopulla aktiivisen asuntolainojen takaisinmaksuohjelman ja rajoitetun uuden luotonannon avulla; |
| --- | --- | --- |

(23)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat helmikuussa 2008 toteutetun NR:n kansallistamisen jälkeen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’, jonka sisältö on kuvattu tarkemmin aloittamispäätöksen 2.3.5 kohdassa ja laajentamispäätöksen 2.2 kohdassa. Lyhyesti sanoen alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan kuului:

i)

NR:n taseen pienentäminen 109,3 miljardista punnasta vuonna 2007 48–53 miljardiin puntaan vuoden 2011 lopulla aktiivisen asuntolainojen takaisinmaksuohjelman ja rajoitetun uuden luotonannon avulla;

| ii) | sekarahoituksen tasapainottaminen lisäämällä vähittäistalletusten osuutta 15–20 prosentista vuonna 2008 48–52 prosenttiin vuonna 2012; |
| --- | --- |

ii)

sekarahoituksen tasapainottaminen lisäämällä vähittäistalletusten osuutta 15–20 prosentista vuonna 2008 48–52 prosenttiin vuonna 2012;

| iii) | NR:n Tanskan toimintojen lopettaminen; |
| --- | --- |

iii)

NR:n Tanskan toimintojen lopettaminen;

| iv) | valtion lainojen nopea takaisinmaksu ja valtion takuiden vapauttaminen vuoden 2011 loppuun mennessä; ja |
| --- | --- |

iv)

valtion lainojen nopea takaisinmaksu ja valtion takuiden vapauttaminen vuoden 2011 loppuun mennessä; ja

| v) | käyttäytymiseen liittyvät sitoumukset, muun muassa uusien asuntoluottojen myöntämisen rajoittaminen, kilpailukehys (Competitive Framework) (12) ja vetäytyminen vakuudettomista henkilökohtaisista luotoista ja markkinalainauksesta rakenneuudistuskautena. |
| --- | --- |

v)

käyttäytymiseen liittyvät sitoumukset, muun muassa uusien asuntoluottojen myöntämisen rajoittaminen, kilpailukehys (Competitive Framework) (12) ja vetäytyminen vakuudettomista henkilökohtaisista luotoista ja markkinalainauksesta rakenneuudistuskautena.

| (24) | Yhdistynyt kuningaskunta toteutti aktiivisen asuntoluottojen takaisinmaksuohjelman, uuden luotonannon rajoittamisen, NR:n Tanskan toimintojen lopettamisen ja käyttäytymiseen liittyvät sitoumukset välittömästi odottamatta, että komissio hyväksyisi rakenneuudistussuunnitelman. |
| --- | --- |

(24)

Yhdistynyt kuningaskunta toteutti aktiivisen asuntoluottojen takaisinmaksuohjelman, uuden luotonannon rajoittamisen, NR:n Tanskan toimintojen lopettamisen ja käyttäytymiseen liittyvät sitoumukset välittömästi odottamatta, että komissio hyväksyisi rakenneuudistussuunnitelman.

| (25) | Rahoitusmarkkinoiden ja reaalitalouden heikkeneminen vuoden 2008 viimeisellä vuosineljänneksillä vaikuttivat vakavasti NR:ään, minkä vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten oli tarkistettava alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat komissiolle uuden rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’muutettu rakenneuudistussuunnitelma’, joka on kuvattu yksityiskohtaisesti laajentamispäätöksen 2.3 kohdassa. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää ensisijaisesti NR:n jakamisen seuraaviin osiin:






  i) | ”BankCo”, jolle siirrettäisiin seuraavat NR:n varat: vähittäistalletukset (noin 19,5 miljardia puntaa), ja niitä vastaavat noin [9–12] miljardin punnan suuruiset käteisvarat (13), ja noin [7–10] miljardin punnan suuruinen kiinnittämätön asuntoluotto-omaisuus; tukkutalletukset, jotka nykyään ovat arvoltaan noin [0,5–3] miljardia puntaa, ja niitä vastaavat käteisvarat; NR:n asuntoluotonantoon ja hoitoon liittyvät osat; NR:n konttorit, merkityksellinen henkilöstö ja järjestelmät sekä taattujen investointisopimusten varat (14) ja niitä vastaavat käteisvarat (noin [3,5–6] miljardia puntaa). BankCon aloitustase olisi [22–26] miljardia puntaa; |
| --- | --- | --- |

(25)

Rahoitusmarkkinoiden ja reaalitalouden heikkeneminen vuoden 2008 viimeisellä vuosineljänneksillä vaikuttivat vakavasti NR:ään, minkä vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten oli tarkistettava alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat komissiolle uuden rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’muutettu rakenneuudistussuunnitelma’, joka on kuvattu yksityiskohtaisesti laajentamispäätöksen 2.3 kohdassa. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää ensisijaisesti NR:n jakamisen seuraaviin osiin:

i)

”BankCo”, jolle siirrettäisiin seuraavat NR:n varat: vähittäistalletukset (noin 19,5 miljardia puntaa), ja niitä vastaavat noin [9–12] miljardin punnan suuruiset käteisvarat (13), ja noin [7–10] miljardin punnan suuruinen kiinnittämätön asuntoluotto-omaisuus; tukkutalletukset, jotka nykyään ovat arvoltaan noin [0,5–3] miljardia puntaa, ja niitä vastaavat käteisvarat; NR:n asuntoluotonantoon ja hoitoon liittyvät osat; NR:n konttorit, merkityksellinen henkilöstö ja järjestelmät sekä taattujen investointisopimusten varat (14) ja niitä vastaavat käteisvarat (noin [3,5–6] miljardia puntaa). BankCon aloitustase olisi [22–26] miljardia puntaa;

| ii) | ”AssetCo” olisi toimiva yhtiö, NR:lle jäisi jäljelle jääneet asuntoluotot ja NR:n tukkurahoitusvälineet (sen osuus arvopaperistamista hoitavasta Granite-välineestä ja katettuun velkakirjaan ja EMTN-ohjelmiin (15) liittyvät velat sekä niihin liittyvä suojaus) yhdessä niihin liittyvien velkojen ja hybridipääoman kanssa. AssetColle jäisi myös vastuu valtion NR:lle myöntämästä luotosta, jota nostettaisiin 10 miljardilla punnalla yhteensä 23 miljardiin puntaan, joilla mahdollistettaisiin rakenneuudistuksen toteuttaminen. Lisäksi AssetCon käyttöön annettaisiin viiden miljardin punnan käyttöpääoma, jolla sille varmistettaisiin riittävä likviditeetti [...]. AssetCon (aloitus)tase olisi [82–85] miljardia Englannin puntaa. |
| --- | --- |

ii)

”AssetCo” olisi toimiva yhtiö, NR:lle jäisi jäljelle jääneet asuntoluotot ja NR:n tukkurahoitusvälineet (sen osuus arvopaperistamista hoitavasta Granite-välineestä ja katettuun velkakirjaan ja EMTN-ohjelmiin (15) liittyvät velat sekä niihin liittyvä suojaus) yhdessä niihin liittyvien velkojen ja hybridipääoman kanssa. AssetColle jäisi myös vastuu valtion NR:lle myöntämästä luotosta, jota nostettaisiin 10 miljardilla punnalla yhteensä 23 miljardiin puntaan, joilla mahdollistettaisiin rakenneuudistuksen toteuttaminen. Lisäksi AssetCon käyttöön annettaisiin viiden miljardin punnan käyttöpääoma, jolla sille varmistettaisiin riittävä likviditeetti [...]. AssetCon (aloitus)tase olisi [82–85] miljardia Englannin puntaa.

| (26) | Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan kuului myös BankCon ja AssetCon pääomankorotukset, luotonantostrategian muuttaminen, aktiivisesta asuntoluottojen lyhennysohjelmasta luopuminen ja kilpailukehyksen muuttaminen, jonka seurauksena NR voi lisätä luotonantoaan vuosina 2009 ja 2010 yhteensä 14 miljardilla punnalla. |
| --- | --- |

(26)

Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan kuului myös BankCon ja AssetCon pääomankorotukset, luotonantostrategian muuttaminen, aktiivisesta asuntoluottojen lyhennysohjelmasta luopuminen ja kilpailukehyksen muuttaminen, jonka seurauksena NR voi lisätä luotonantoaan vuosina 2009 ja 2010 yhteensä 14 miljardilla punnalla.

| (27) | Laajentamispäätöksen antamisen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta muutti muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa hälventääkseen komission ja kolmansien esittämät epäilyt, jäljempänä ’lopullinen rakenneuudistussuunnitelma’. Tämän seurauksena BankCon aloituskäyttövaroja vähennettiin [1,7–4,2] miljardilla punnalla verrattuna 10 päivänä kesäkuuta 2009 päivitettyyn muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan, siirtämällä [1,5–3] miljardia puntaa GIC-tileille ja [0,2–0,8] miljardin punnan lisäasuntoluotot AssetColta BankColle. BankColla olisi [21–24] miljardin punnan aloitustase vuonna 2009, ja se nousisi [31–34] miljardiin puntaan vuonna 2013, verrattuna muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltuihin [22–26] miljardiin puntaan ja [38–41] miljardiin puntaan. Lisäksi BankCon alun perin suunniteltu [600–900] miljoonan uusi luotonanto korvattaisiin pienemmällä asuntoluottosalkulla (16). Tämän johdosta BankCon LTV:n painotettu keskiarvo olisi [62–67 %], joka koostuisi voimassa olevan asuntoluottosalkun LTV:n keskiarvosta ([66–69 %]) ja uudesta luotonannosta vuonna 2009 ([58–61 %]). Kaaviossa A esitetään BankCon ja AssetCon taseen aloitussummat niiden jakamisen jälkeen, ja taulukossa 2 puolestaan esitetään BankCon relevanteimmat rahoitusindikaattorit. |
| --- | --- |

(27)

Laajentamispäätöksen antamisen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta muutti muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa hälventääkseen komission ja kolmansien esittämät epäilyt, jäljempänä ’lopullinen rakenneuudistussuunnitelma’. Tämän seurauksena BankCon aloituskäyttövaroja vähennettiin [1,7–4,2] miljardilla punnalla verrattuna 10 päivänä kesäkuuta 2009 päivitettyyn muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan, siirtämällä [1,5–3] miljardia puntaa GIC-tileille ja [0,2–0,8] miljardin punnan lisäasuntoluotot AssetColta BankColle. BankColla olisi [21–24] miljardin punnan aloitustase vuonna 2009, ja se nousisi [31–34] miljardiin puntaan vuonna 2013, verrattuna muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltuihin [22–26] miljardiin puntaan ja [38–41] miljardiin puntaan. Lisäksi BankCon alun perin suunniteltu [600–900] miljoonan uusi luotonanto korvattaisiin pienemmällä asuntoluottosalkulla (16). Tämän johdosta BankCon LTV:n painotettu keskiarvo olisi [62–67 %], joka koostuisi voimassa olevan asuntoluottosalkun LTV:n keskiarvosta ([66–69 %]) ja uudesta luotonannosta vuonna 2009 ([58–61 %]). Kaaviossa A esitetään BankCon ja AssetCon taseen aloitussummat niiden jakamisen jälkeen, ja taulukossa 2 puolestaan esitetään BankCon relevanteimmat rahoitusindikaattorit.

| (28) | BankCo maksaisi myös, yhtiöiden jakamisesta alkaen, tarkistettuja maksuja vähittäistalletusten ja tukkutalletusten takuiden jatkamiseksi (ks. 2.3 kohta).

  Taulukko 2


  BankCon tärkeimmät rahoitusindikaattorit jakamisen jälkeen (perustapaus)











  (miljardeina puntina) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Taseen loppusumma | [21–24] | [23–25] | [27–30] | [28–31] | [31–34] |
| Nettokorkotulot | n/a | [0–0,7] | [0–0,7] | [0–0,7] | [0–0,7] |
| Uusin bruttoluotonanto | n/a | [6–9] | [6–8] | [6–8] | [6–8] |
| Asuntoluottosalkku | [7–11] | [13–20] | [19–25] | [22–26] | [23–28] |
| Vähittäistalletukset | 19,3 | [18–21] | [19–22] | [22–25] | [24–27] |
| Tukkutalletukset | [1–3] | [1–7] | [3–10] | [3–8] | [2–8] |

(28)

BankCo maksaisi myös, yhtiöiden jakamisesta alkaen, tarkistettuja maksuja vähittäistalletusten ja tukkutalletusten takuiden jatkamiseksi (ks. 2.3 kohta).

Taulukko 2

BankCon tärkeimmät rahoitusindikaattorit jakamisen jälkeen (perustapaus)

(miljardeina puntina)

2009

2010

2011

2012

2013

Taseen loppusumma

[21–24]

[23–25]

[27–30]

[28–31]

[31–34]

Nettokorkotulot

n/a

[0–0,7]

[0–0,7]

[0–0,7]

[0–0,7]

Uusin bruttoluotonanto

n/a

[6–9]

[6–8]

[6–8]

[6–8]

Asuntoluottosalkku

[7–11]

[13–20]

[19–25]

[22–26]

[23–28]

Vähittäistalletukset

19,3

[18–21]

[19–22]

[22–25]

[24–27]

Tukkutalletukset

[1–3]

[1–7]

[3–10]

[3–8]

[2–8]

| (29) | Yhdistynyt kuningaskunta teki lisäksi seuraavat sitoumukset:






  i) | sitoumus toteuttaa BankCon ja AssetCon toiminnallinen jako mahdollisimman nopeasti, viimeistään vuoden 2010 loppuun mennessä; |
| --- | --- | --- |

(29)

Yhdistynyt kuningaskunta teki lisäksi seuraavat sitoumukset:

i)

sitoumus toteuttaa BankCon ja AssetCon toiminnallinen jako mahdollisimman nopeasti, viimeistään vuoden 2010 loppuun mennessä;

| ii) | sitoumus BankCon uuden luotonannon katosta, joka olisi neljä miljardia puntaa vuonna 2009, yhdeksän miljardia puntaa vuonna 2010 ja kahdeksan miljardia puntaa vuonna 2011; siinä tapauksessa, että BankCo jäisi tilapäisesti julkiseen omistukseen vuoden 2011 jälkeen, vuoden 2011 kahdeksan miljardin punnan luotonantokatto säilyisi 31 päivään joulukuuta 2013, jollei pankin julkinen omistus pääty ennen sitä; |
| --- | --- |

ii)

sitoumus BankCon uuden luotonannon katosta, joka olisi neljä miljardia puntaa vuonna 2009, yhdeksän miljardia puntaa vuonna 2010 ja kahdeksan miljardia puntaa vuonna 2011; siinä tapauksessa, että BankCo jäisi tilapäisesti julkiseen omistukseen vuoden 2011 jälkeen, vuoden 2011 kahdeksan miljardin punnan luotonantokatto säilyisi 31 päivään joulukuuta 2013, jollei pankin julkinen omistus pääty ennen sitä;

| iii) | sitoumus, jonka mukaan BankCo asettaisi vähittäistalletustaseelle 20 miljardin katon 31 päivään joulukuuta 2011 saakka kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Guernseyssä; jos BankCo jäisi julkiseen omistukseen vuosina 2012 ja 2013, vähittäistalletuskatto olisi 23 miljardia puntaa vuonna 2012 ja 26 miljardia puntaa vuonna 2013; |
| --- | --- |

iii)

sitoumus, jonka mukaan BankCo asettaisi vähittäistalletustaseelle 20 miljardin katon 31 päivään joulukuuta 2011 saakka kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Guernseyssä; jos BankCo jäisi julkiseen omistukseen vuosina 2012 ja 2013, vähittäistalletuskatto olisi 23 miljardia puntaa vuonna 2012 ja 26 miljardia puntaa vuonna 2013;

| iv) | sitoumus, jonka mukaan BankCo ei listautuisi kolmen suurimman Moneyfacts-asuntoluottolaitoksen luokkaan kahdelle, kolmelle tai viidelle vuodelle vahvistetuissa tai vaihtelevissa asuntoluotoissa (lukuun ottamatta asuntoluottoja, joiden LTV-suhde on enemmän kuin 80 prosenttia ja ensiasunnonostajille tarkoitettuja tuotteita) 31 päivään joulukuuta 2011 saakka, jollei pankin julkinen omistus pääty ennen sitä; |
| --- | --- |

iv)

sitoumus, jonka mukaan BankCo ei listautuisi kolmen suurimman Moneyfacts-asuntoluottolaitoksen luokkaan kahdelle, kolmelle tai viidelle vuodelle vahvistetuissa tai vaihtelevissa asuntoluotoissa (lukuun ottamatta asuntoluottoja, joiden LTV-suhde on enemmän kuin 80 prosenttia ja ensiasunnonostajille tarkoitettuja tuotteita) 31 päivään joulukuuta 2011 saakka, jollei pankin julkinen omistus pääty ennen sitä;

| v) | sitoumus, jonka mukaan Yhdistynyt kuningaskunta luopuisi BankCon enimmäisosakkuudesta [...]. Tässä yhteydessä tilapäinen julkinen omistus päättyy, kun Yhdistynyt kuningaskunta on myynyt vähintään 50 prosenttia + 1 osuuden BankCon osakkeista muulle kuin valtion omistamalle tai valtion valvonnassa olevalle yhteisölle (tai yhteisöille) ja jos Yhdistynyt kuningaskunta ei enää valvo BankCoa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 139/2004 (17) tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

v)

sitoumus, jonka mukaan Yhdistynyt kuningaskunta luopuisi BankCon enimmäisosakkuudesta [...]. Tässä yhteydessä tilapäinen julkinen omistus päättyy, kun Yhdistynyt kuningaskunta on myynyt vähintään 50 prosenttia + 1 osuuden BankCon osakkeista muulle kuin valtion omistamalle tai valtion valvonnassa olevalle yhteisölle (tai yhteisöille) ja jos Yhdistynyt kuningaskunta ei enää valvo BankCoa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 139/2004 (17) tarkoitetulla tavalla;

| vi) | sitoumus, jonka mukaan [...] BankCo ilmoittaa julkisesti Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäistalletustakeen vapauttamisesta [...] mennessä ja Yhdistyneen kuningaskunnan BankColle tukkurahoitusjärjestelyille antamien takuiden päättymisestä 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä; |
| --- | --- |

vi)

sitoumus, jonka mukaan [...] BankCo ilmoittaa julkisesti Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäistalletustakeen vapauttamisesta [...] mennessä ja Yhdistyneen kuningaskunnan BankColle tukkurahoitusjärjestelyille antamien takuiden päättymisestä 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä;

| vii) | sitoumus, jonka mukaan olemassa oleva etuoikeudeltaan huonommassa asemassa oleva pääomavelka pysyy AssetColla ja kunnes AssetCo [...] AssetCo ei maksa pääomavelkavälineiden peruspääomaa eikä osinkolippuja, vaikka se sopimuksen mukaan kykenisi sen tekemään; |
| --- | --- |

vii)

sitoumus, jonka mukaan olemassa oleva etuoikeudeltaan huonommassa asemassa oleva pääomavelka pysyy AssetColla ja kunnes AssetCo [...] AssetCo ei maksa pääomavelkavälineiden peruspääomaa eikä osinkolippuja, vaikka se sopimuksen mukaan kykenisi sen tekemään;

| viii) | sitoumus, jonka mukaan BankCo, niin kauan kuin se on tilapäisessä julkisessa omistuksessa, ja AssetCo, [...], eivät sitoudu osakkuuksien myyntiin muille yrityksille eivätkä edistä hallituksen takuujärjestelyjä tai omistajuutta; |
| --- | --- |

viii)

sitoumus, jonka mukaan BankCo, niin kauan kuin se on tilapäisessä julkisessa omistuksessa, ja AssetCo, [...], eivät sitoudu osakkuuksien myyntiin muille yrityksille eivätkä edistä hallituksen takuujärjestelyjä tai omistajuutta;

| ix) | sitoumus, jonka mukaan AssetCo ei ryhdy uusiin taloudellisiin toimiin, lukuun ottamatta välttämättömiä toimia, joilla BankCoa tuetaan operatiivisesti, kunnes toiminnallinen jako on saatettu päätökseen, [...]. |
| --- | --- |

ix)

sitoumus, jonka mukaan AssetCo ei ryhdy uusiin taloudellisiin toimiin, lukuun ottamatta välttämättömiä toimia, joilla BankCoa tuetaan operatiivisesti, kunnes toiminnallinen jako on saatettu päätökseen, [...].

2.3   TÄSSÄ PÄÄTÖKSESSÄ ARVIOIDUT VALTION TOIMENPITEET

| (30) | NR:n hyväksi on toteutettu useita tukitoimenpiteitä, ja ne ovat seuraavat (18):






  i) | Englannin pankin myöntämä likviditeetin takaus, joka myöhemmin uusittiin valtion nimiin, jäljempänä ’BoE/HMT:n likviditeettitakaus’; |
| --- | --- | --- |

(30)

NR:n hyväksi on toteutettu useita tukitoimenpiteitä, ja ne ovat seuraavat (18):

i)

Englannin pankin myöntämä likviditeetin takaus, joka myöhemmin uusittiin valtion nimiin, jäljempänä ’BoE/HMT:n likviditeettitakaus’;

| ii) | hallituksen takeet niille NR:n vähittäistalletuksille, joita Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusvakauden korvausjärjestelmä (Financial Stability Compensation Scheme), jäljempänä ’FSCS’, ei kattanut; |
| --- | --- |

ii)

hallituksen takeet niille NR:n vähittäistalletuksille, joita Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusvakauden korvausjärjestelmä (Financial Stability Compensation Scheme), jäljempänä ’FSCS’, ei kattanut;

| iii) | hallituksen takeet NR:n tukkutalletuksille. |
| --- | --- |

iii)

hallituksen takeet NR:n tukkutalletuksille.

| | NR:n hyväksi:






  iv) | alempien maksujen soveltaminen takautuvasti BoE/HMT:n likviditeettitakaukseen 1 päivästä huhtikuuta 2008 ja sitä seuraava 156,4 miljoonan punnan suuruinen korvaus NR:lle komission lopullisen päätöksen jälkeen (19); |
| --- | --- | --- |

NR:n hyväksi:

iv)

alempien maksujen soveltaminen takautuvasti BoE/HMT:n likviditeettitakaukseen 1 päivästä huhtikuuta 2008 ja sitä seuraava 156,4 miljoonan punnan suuruinen korvaus NR:lle komission lopullisen päätöksen jälkeen (19);

| v) | HMT:n FSA:lle tekemä sitoumus, jonka mukaan NR (toisin sanoen sen seuraajat) täyttäisi toimissaan sääntömääräiset pääomavaatimukset (20). |
| --- | --- |

v)

HMT:n FSA:lle tekemä sitoumus, jonka mukaan NR (toisin sanoen sen seuraajat) täyttäisi toimissaan sääntömääräiset pääomavaatimukset (20).

| | BankCon hyväksi:






  vi) | sen jälkeen, kun takuut oli jaettu vähittäis- ja tukkutalletusten takuisiin (toisin sanoen perustelujen 30 kohdan ii ja iii alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin), niitä jatkettiin vuoteen 2010 BankCon hyväksi tarkistetuin ehdoin (21); |
| --- | --- | --- |

BankCon hyväksi:

vi)

sen jälkeen, kun takuut oli jaettu vähittäis- ja tukkutalletusten takuisiin (toisin sanoen perustelujen 30 kohdan ii ja iii alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin), niitä jatkettiin vuoteen 2010 BankCon hyväksi tarkistetuin ehdoin (21);

| vii) | BankCon pääomapohjan vahvistaminen jakamisen jälkeen 1,4 miljardilla punnalla tavanomaisten osakkeiden muodossa (22); |
| --- | --- |

vii)

BankCon pääomapohjan vahvistaminen jakamisen jälkeen 1,4 miljardilla punnalla tavanomaisten osakkeiden muodossa (22);

| viii) | 1,5 miljardin punnan arvoinen ehdollinen likviditeettitakaus. |
| --- | --- |

viii)

1,5 miljardin punnan arvoinen ehdollinen likviditeettitakaus.

| | AssetCon hyväksi:






  ix) | tukkutakuiden (toisin sanoen toimenpiteen (iii)) jatkaminen jakamisen jälkeen [...] (23); |
| --- | --- | --- |

AssetCon hyväksi:

ix)

tukkutakuiden (toisin sanoen toimenpiteen (iii)) jatkaminen jakamisen jälkeen [...] (23);

| x) | BoE/HMT:n likviditeettitakauksen (toisin sanoen toimenpiteen (i)) jatkaminen ja kasvattaminen 10 miljardista punnasta 23 miljardiin puntaan (24); |
| --- | --- |

x)

BoE/HMT:n likviditeettitakauksen (toisin sanoen toimenpiteen (i)) jatkaminen ja kasvattaminen 10 miljardista punnasta 23 miljardiin puntaan (24);

| xi) | AssetCon pääoman vahvistaminen 1,6 miljardilla punnalla osakkeiden suojaamiseksi annetun lainan muodossa (25); |
| --- | --- |

xi)

AssetCon pääoman vahvistaminen 1,6 miljardilla punnalla osakkeiden suojaamiseksi annetun lainan muodossa (25);

| xii) | 2,5 miljardin punnan käyttöpääoma (26). |
| --- | --- |

xii)

2,5 miljardin punnan käyttöpääoma (26).

| (31) | Komissio toteaa arvioineensa jo toimenpiteet (i) ja (ii) tästä tapauksesta tehdyissä aiemmissa päätöksissään ja määritelleensä ne pelastustueksi (27). Pelastustoimenpiteiden lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle lisätoimenpiteistä, joilla on tarkoitus mahdollistaa NR:n rakenneuudistus, toimenpiteet (iv)–(xii). |
| --- | --- |

(31)

Komissio toteaa arvioineensa jo toimenpiteet (i) ja (ii) tästä tapauksesta tehdyissä aiemmissa päätöksissään ja määritelleensä ne pelastustueksi (27). Pelastustoimenpiteiden lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle lisätoimenpiteistä, joilla on tarkoitus mahdollistaa NR:n rakenneuudistus, toimenpiteet (iv)–(xii).

| (32) | Pelastustukitoimenpiteitä (toimenpiteet (i)–(iii)) jatkettaisiin jakamisen jälkeen. Yritykset, joille ne on osoitettu, ovat kuitenkin NR:n seuraajia, ja näihin toimenpiteisiin liitettyjä ehtoja muutetaan. |
| --- | --- |

(32)

Pelastustukitoimenpiteitä (toimenpiteet (i)–(iii)) jatkettaisiin jakamisen jälkeen. Yritykset, joille ne on osoitettu, ovat kuitenkin NR:n seuraajia, ja näihin toimenpiteisiin liitettyjä ehtoja muutetaan.

| (33) | Yhdistyneen kuningaskunnan NR:n rakenneuudistuksen yhteydessä toteuttamien toimenpiteiden (toimenpiteet (iv) ja (v)) osalta voidaan todeta, että NR:n BoE/HMT:n likviditeettitakauksen perusteella maksamaa maksua alennetaan taannehtivasti. Näin ollen NR saa taannehtivaa korvausta 156,4 miljoonaa puntaa BoE/HMT:n likviditeettitakauksen perusteella perityistä maksuista. Tämä korvaus on seurausta Yhdistyneen kuningaskunnan huhtikuussa 2008 tekemästä maksujen tarkistuksesta. Lisäksi HMT on vakuuttanut FSA:lle, että NR täyttäisi toimissaan vähimmäispääomavaatimukset ja voisi näin ollen jatkaa toimintaa täyttämättä sääntömääräisiä vakavaraisuusvaatimuksia. |
| --- | --- |

(33)

Yhdistyneen kuningaskunnan NR:n rakenneuudistuksen yhteydessä toteuttamien toimenpiteiden (toimenpiteet (iv) ja (v)) osalta voidaan todeta, että NR:n BoE/HMT:n likviditeettitakauksen perusteella maksamaa maksua alennetaan taannehtivasti. Näin ollen NR saa taannehtivaa korvausta 156,4 miljoonaa puntaa BoE/HMT:n likviditeettitakauksen perusteella perityistä maksuista. Tämä korvaus on seurausta Yhdistyneen kuningaskunnan huhtikuussa 2008 tekemästä maksujen tarkistuksesta. Lisäksi HMT on vakuuttanut FSA:lle, että NR täyttäisi toimissaan vähimmäispääomavaatimukset ja voisi näin ollen jatkaa toimintaa täyttämättä sääntömääräisiä vakavaraisuusvaatimuksia.

| (34) | BankCoa koskeneisiin rakenneuudistustoimenpiteisiin (toimenpiteet (vi)–(viii)) kuuluu vähittäis- ja tukkutalletusten takaaminen [...]. Näiden takuiden maksuja ja pääajatusta kuitenkin muutettiin verrattuna hyväksyttyyn pelastustukeen. BankCo maksaa niiden vähittäistalletusten, joita Yhdistyneen kuningaskunnan FSCS ei kata, takuita kertamaksuna [15–70] peruspisteen verran. Tukkutalletusten takuita BankCo maksaa Yhdistyneen kuningaskunnan luottotakuujärjestelmän (credit guarantee scheme), jäljempänä ’CGS’, mukaisesti (28). Lisäksi BankCon pääomapohjaa vahvistettiin jakamisen jälkeen 1,2 miljardilla punnalla tavanomaisten osakkeiden muodossa ja niihin liittyvällä 2,5 miljardin punnan likviditeettitakauksella. BankCo maksaa likviditeettitakauksesta kuukausittain sitoutumismaksuna [80–150] peruspistettä käyttämättömästä katteesta. Jos BankCo käyttää sopimusta, se maksaa kertaluonteisena käyttömaksuna [120–240] peruspistettä kustakin käytetystä määrästä ja kuukauden LIBOR + [200–600] peruspistettä käytetystä katteesta. |
| --- | --- |

(34)

BankCoa koskeneisiin rakenneuudistustoimenpiteisiin (toimenpiteet (vi)–(viii)) kuuluu vähittäis- ja tukkutalletusten takaaminen [...]. Näiden takuiden maksuja ja pääajatusta kuitenkin muutettiin verrattuna hyväksyttyyn pelastustukeen. BankCo maksaa niiden vähittäistalletusten, joita Yhdistyneen kuningaskunnan FSCS ei kata, takuita kertamaksuna [15–70] peruspisteen verran. Tukkutalletusten takuita BankCo maksaa Yhdistyneen kuningaskunnan luottotakuujärjestelmän (credit guarantee scheme), jäljempänä ’CGS’, mukaisesti (28). Lisäksi BankCon pääomapohjaa vahvistettiin jakamisen jälkeen 1,2 miljardilla punnalla tavanomaisten osakkeiden muodossa ja niihin liittyvällä 2,5 miljardin punnan likviditeettitakauksella. BankCo maksaa likviditeettitakauksesta kuukausittain sitoutumismaksuna [80–150] peruspistettä käyttämättömästä katteesta. Jos BankCo käyttää sopimusta, se maksaa kertaluonteisena käyttömaksuna [120–240] peruspistettä kustakin käytetystä määrästä ja kuukauden LIBOR + [200–600] peruspistettä käytetystä katteesta.

| (35) | AssetCo saa edelleen takuun tukkutalletuksille, aina [...] saakka (toimenpide (ix)). AssetCon takuumaksuja ei muuteta. AssetCon BoE/HMT:n likviditeettitakausta nostetaan myös (toimenpide (x)) 10 miljardiin puntaan (sopimus on kokonaisarvoltaan on 23 miljardia puntaa), ja sopimusehtoja muutetaan (LIBOR + [10–60] peruspistettä entisen BoE:n peruskorko + 150 peruspistettä + 10 peruspistettä sopimusmaksua sijaan). AssetCo saisi myös käyttöönsä 2,5 miljardin punnan käyttöpääoman (toimenpide (xii)), josta se maksaisi kuukauden LIBOR + [10–60] peruspistettä ja sen pääomapohjaa mahdollisesti vahvistettaisiin 1,6 miljardilla punnalla osakesuojausluoton muodossa (toimenpide (xii)). |
| --- | --- |

(35)

AssetCo saa edelleen takuun tukkutalletuksille, aina [...] saakka (toimenpide (ix)). AssetCon takuumaksuja ei muuteta. AssetCon BoE/HMT:n likviditeettitakausta nostetaan myös (toimenpide (x)) 10 miljardiin puntaan (sopimus on kokonaisarvoltaan on 23 miljardia puntaa), ja sopimusehtoja muutetaan (LIBOR + [10–60] peruspistettä entisen BoE:n peruskorko + 150 peruspistettä + 10 peruspistettä sopimusmaksua sijaan). AssetCo saisi myös käyttöönsä 2,5 miljardin punnan käyttöpääoman (toimenpide (xii)), josta se maksaisi kuukauden LIBOR + [10–60] peruspistettä ja sen pääomapohjaa mahdollisesti vahvistettaisiin 1,6 miljardilla punnalla osakesuojausluoton muodossa (toimenpide (xii)).

| (36) | Koska NR:lle myönnettyyn rakenneuudistustukeen kuuluu toimenpiteiden jatkaminen ja lisätoimenpiteitä, niitä arvioidaan yhdessä tässä päätöksessä. Taulukossa 3 esitetään sekä jatko- että lisätoimenpiteet.

  Taulukko 3


  Yleiskatsaus NR:lle, BankColle ja AssetColle kohdistettuihin tukitoimenpiteisiin









  Nro | Toimenpidetyyppi | määrä | vastine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelastus |
| i | BoE /HMT :n likviditeettitakaus | 25 mrd. puntaa | BoE korko + 150 perusp. + sopm.maksuna 10 perusp. |
| ii | Takuu NR:n vähittäistalletuksille, joita FSCS ei kata | enint. GBP 20 mrd. (29) | [15–70] perusp. kokonaistalletuksista |
| iii | Takuu NR:n tukkutalletuksille | n.10 mrd. puntaa | [0,5–3] £ kuukausimaksu |
| Rakenneuudistus |
| Northern Rock |
| iv | BoE/HMT:n likviditeetti takauksen alennetut maksut ja niiden korvaaminen taannehtivasti NR:lle | 156,4 milj. £ | ei sovelleta |
| v | HMT:n vakuutus FSA:lle, että NR:n toimintatäy ttää omavaraisuusvaatimukset | ei sovelleta | ei sovelleta |
| BankCo |
| vi | Vähittäistalletusten takaamisen jatkaminen | enint. 20 mr d. £ (29) | [15–70] perusp. kertamaksuna |
| | Tukkutalletusten takaamisen jatkaminen | 1,6 mrd. £ | CGS:n mukainen |
| vii | BankCon pääomapohjan vahvistaminen jakamisen jälkeen | 1,4 mrd. £ | tavanomaisia osakkeita |
| viii | Likviditeettitakaus BankColle | 1,5 mrd. £ | kuukausitt. sitoumusmaksu [80–150] perusp. + kertal. käyttömaksu [120–240] perusp. kustakin käytetystä määrästä + korkona kuukauden LIBOR + [200–600] perusp. käytetystä katteesta |
| AssetCo |
| ix | Tukkutalletusten takaamisen jatkaminen | n. 8,3 mrd. £ | [0,5–3] £ kuukausimaksu |
| x | BoE /HMT :n likviditeettitakauksen jatkaminen ja kasvattaminen | yht. 23 mrd. £ | kuukauden LIBOR + [10–60] perusp. |
| xi | AssetCo:n pääomapohjan vahvist. rasitetapauksessa (velka – osakeswap) | 1,6 mrd. £ | tavanom. osakkeet |
| xii | Käyttöpääomajärjestely AssetCo:n hyväksi | 2,5 mrd. £ | kuukauden LIBOR + [10–60] perusp. |

(36)

Koska NR:lle myönnettyyn rakenneuudistustukeen kuuluu toimenpiteiden jatkaminen ja lisätoimenpiteitä, niitä arvioidaan yhdessä tässä päätöksessä. Taulukossa 3 esitetään sekä jatko- että lisätoimenpiteet.

Taulukko 3

Yleiskatsaus NR:lle, BankColle ja AssetColle kohdistettuihin tukitoimenpiteisiin

Nro

Toimenpidetyyppi

määrä

vastine

Pelastus

i

BoE /HMT :n likviditeettitakaus

25 mrd. puntaa

BoE korko + 150 perusp. + sopm.maksuna 10 perusp.

ii

Takuu NR:n vähittäistalletuksille, joita FSCS ei kata

enint. GBP 20 mrd. (29)

[15–70] perusp. kokonaistalletuksista

iii

Takuu NR:n tukkutalletuksille

n.10 mrd. puntaa

[0,5–3] £ kuukausimaksu

Rakenneuudistus

Northern Rock

iv

BoE/HMT:n likviditeetti takauksen alennetut maksut ja niiden korvaaminen taannehtivasti NR:lle

156,4 milj. £

ei sovelleta

v

HMT:n vakuutus FSA:lle, että NR:n toimintatäy ttää omavaraisuusvaatimukset

ei sovelleta

ei sovelleta

BankCo

vi

Vähittäistalletusten takaamisen jatkaminen

enint. 20 mr d. £ (29)

[15–70] perusp. kertamaksuna

Tukkutalletusten takaamisen jatkaminen

1,6 mrd. £

CGS:n mukainen

vii

BankCon pääomapohjan vahvistaminen jakamisen jälkeen

1,4 mrd. £

tavanomaisia osakkeita

viii

Likviditeettitakaus BankColle

1,5 mrd. £

kuukausitt. sitoumusmaksu [80–150] perusp. + kertal. käyttömaksu [120–240] perusp. kustakin käytetystä määrästä + korkona kuukauden LIBOR + [200–600] perusp. käytetystä katteesta

AssetCo

ix

Tukkutalletusten takaamisen jatkaminen

n. 8,3 mrd. £

[0,5–3] £ kuukausimaksu

x

BoE /HMT :n likviditeettitakauksen jatkaminen ja kasvattaminen

yht. 23 mrd. £

kuukauden LIBOR + [10–60] perusp.

xi

AssetCo:n pääomapohjan vahvist. rasitetapauksessa (velka – osakeswap)

1,6 mrd. £

tavanom. osakkeet

xii

Käyttöpääomajärjestely AssetCo:n hyväksi

2,5 mrd. £

kuukauden LIBOR + [10–60] perusp.

3.   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (37) | Komissio aloitti ensin tässä asiassa 2 päivänä huhtikuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa. Tämän jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muuttivat aineellisesti alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa. Näin ollen komissio joutui laajentamaan menettelyn kattamaan muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Useimmat aloittamispäätöksessä esitetyistä epäilyistä koskivat alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa. Tässä päätöksessä, 3.1 kohdassa, käsitellään ainoastaan niitä aloittamispäätöksessä esitettyjä epäilyjä, jotka ovat relevantteja muutetun rakenneuudistussuunnitelman arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(37)

Komissio aloitti ensin tässä asiassa 2 päivänä huhtikuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa. Tämän jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muuttivat aineellisesti alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa. Näin ollen komissio joutui laajentamaan menettelyn kattamaan muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Useimmat aloittamispäätöksessä esitetyistä epäilyistä koskivat alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa. Tässä päätöksessä, 3.1 kohdassa, käsitellään ainoastaan niitä aloittamispäätöksessä esitettyjä epäilyjä, jotka ovat relevantteja muutetun rakenneuudistussuunnitelman arvioinnin kannalta.

3.1   ALOITTAMISPÄÄTÖS

| (38) | Komissio toteaa aloittamispäätöksen 91 kohdassa, että HMT:n FSA:lle osoittama kirje, jossa HTM vahvistaa aikomuksensa varmistaa, että NR:n toiminta täyttää vakavaraisuusvaatimukset, voisi olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(38)

Komissio toteaa aloittamispäätöksen 91 kohdassa, että HMT:n FSA:lle osoittama kirje, jossa HTM vahvistaa aikomuksensa varmistaa, että NR:n toiminta täyttää vakavaraisuusvaatimukset, voisi olla valtiontukea.

| (39) | Aloittamispäätöksen 94 kohdassa todetaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan 17 päivästä maaliskuuta 2008 lopulliseen päätökseen saakka perimien liikamaksujen suunniteltu taannehtiva korvaaminen näyttäisi olevan myös rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(39)

Aloittamispäätöksen 94 kohdassa todetaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan 17 päivästä maaliskuuta 2008 lopulliseen päätökseen saakka perimien liikamaksujen suunniteltu taannehtiva korvaaminen näyttäisi olevan myös rakenneuudistustukea.

| (40) | Aloittamispäätöksen 96 kohdassa esitetään epäilys siitä, voidaanko tuen suuruus määritellä käyttämällä viitearvona NR:n luottoriskijohdannaishintoja tai yksityisten pankkien NR:lle 17 päivän syyskuuta 2007 jälkeen tarjoamien luottosopimusten korkokantaa, sillä niissä on jo otettu huomioon valtion kyseiselle pankille myöntämä pelastustuki. |
| --- | --- |

(40)

Aloittamispäätöksen 96 kohdassa esitetään epäilys siitä, voidaanko tuen suuruus määritellä käyttämällä viitearvona NR:n luottoriskijohdannaishintoja tai yksityisten pankkien NR:lle 17 päivän syyskuuta 2007 jälkeen tarjoamien luottosopimusten korkokantaa, sillä niissä on jo otettu huomioon valtion kyseiselle pankille myöntämä pelastustuki.

3.2   LAAJENTAMISPÄÄTÖS

| (41) | Komissio totesi laajentamispäätöksen 47 ja 48 kohdassa, että pankin jakamista voitiin verrata omaisuuseriin kohdistuvaan tukitoimeen arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (30) annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’IAC’, mukaisesti. Tämän vuoksi komissio pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tietoja asiasta. |
| --- | --- |

(41)

Komissio totesi laajentamispäätöksen 47 ja 48 kohdassa, että pankin jakamista voitiin verrata omaisuuseriin kohdistuvaan tukitoimeen arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (30) annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’IAC’, mukaisesti. Tämän vuoksi komissio pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta tietoja asiasta.

| (42) | Komissio pani laajentamispäätöksen 58 kohdassa myönteisenä seikkana merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamien toimenpiteiden tuloksena BankCosta näytti tulevan elinkelpoinen pankki eikä sillä näyttäisi olevan samoja likviditeettiongelmia kuin NR:llä. Samalla komissio kuitenkin huomautti, ettei sellaista liikesuunnitelmaa, joka osoittaisi, miten BankCosta tulisi elinkelpoinen laitos keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ollut toimitettu, eikä BankCon elinkelpoisuutta näin ollen ollut osoitettu. |
| --- | --- |

(42)

Komissio pani laajentamispäätöksen 58 kohdassa myönteisenä seikkana merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamien toimenpiteiden tuloksena BankCosta näytti tulevan elinkelpoinen pankki eikä sillä näyttäisi olevan samoja likviditeettiongelmia kuin NR:llä. Samalla komissio kuitenkin huomautti, ettei sellaista liikesuunnitelmaa, joka osoittaisi, miten BankCosta tulisi elinkelpoinen laitos keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ollut toimitettu, eikä BankCon elinkelpoisuutta näin ollen ollut osoitettu.

| (43) | Komissio pani merkille laajentamispäätöksen 58 ja 59 kohdassa, että BankColle myönnetty tuki oli tyypiltään ja määrältään omiaan vapauttamaan BankCon kaikista NR:n aikoinaan ottamista riskilainoista ja velvoitteesta maksaa valtion velka takaisin samalla, kun se saisi korkealaatuiset omaisuuserät ja huomattavat käteisvarat. Komissio totesi lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset suostuisivat täysin rahoittamaan AssetCon tappiot ja että AssetCon asuntoluottokanta arvioidaan kirjanpitoarvona eikä todellisena taloudellisena arvona. Näin ollen komissio esitti vahvat epäilynsä siitä, oliko tuki rajoitettu minimiin. |
| --- | --- |

(43)

Komissio pani merkille laajentamispäätöksen 58 ja 59 kohdassa, että BankColle myönnetty tuki oli tyypiltään ja määrältään omiaan vapauttamaan BankCon kaikista NR:n aikoinaan ottamista riskilainoista ja velvoitteesta maksaa valtion velka takaisin samalla, kun se saisi korkealaatuiset omaisuuserät ja huomattavat käteisvarat. Komissio totesi lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset suostuisivat täysin rahoittamaan AssetCon tappiot ja että AssetCon asuntoluottokanta arvioidaan kirjanpitoarvona eikä todellisena taloudellisena arvona. Näin ollen komissio esitti vahvat epäilynsä siitä, oliko tuki rajoitettu minimiin.

| (44) | Komissio ilmaisi laajentamispäätöksen 60 kohdassa epäilevänsä NR:n omavastuuosuuden riittävyyttä, koska ensimmäisen rakenneuudistussuunnitelman tietyt toimenpiteet, jotka voitiin katsoa omavastuuksi, eivät sisältyneet muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan. Näitä olivat erityisesti aktiivinen luoton takaisinmaksupolitiikka ja uuden luotonannon rajoittaminen. |
| --- | --- |

(44)

Komissio ilmaisi laajentamispäätöksen 60 kohdassa epäilevänsä NR:n omavastuuosuuden riittävyyttä, koska ensimmäisen rakenneuudistussuunnitelman tietyt toimenpiteet, jotka voitiin katsoa omavastuuksi, eivät sisältyneet muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan. Näitä olivat erityisesti aktiivinen luoton takaisinmaksupolitiikka ja uuden luotonannon rajoittaminen.

| (45) | Komissio pohti laajentamispäätöksen 62 kohdassa, auttoiko BankCon käytettävissä NR:n jakamisen jälkeen ollut rahoitus sysäämään syrjään kilpailijat asuntoluottomarkkinoilla, mikä johtaisi kielteisiin oheisvaikutuksiin. |
| --- | --- |

(45)

Komissio pohti laajentamispäätöksen 62 kohdassa, auttoiko BankCon käytettävissä NR:n jakamisen jälkeen ollut rahoitus sysäämään syrjään kilpailijat asuntoluottomarkkinoilla, mikä johtaisi kielteisiin oheisvaikutuksiin.

| (46) | Kilpailun vääristymistä rajoittavista toimenpiteistä komissio ilmaisi epäilevänsä laajentamispäätöksen 63–66 kohdassa, olivatko suunnitellut toimenpiteet riittäviä. Komissio totesi, että NR:n jakamisen jälkeen BankCosta tulee erittäin vahva ja kilpailukykyinen pankki, jolla ei ole rasitteena NR:n aiemmin ottamia riskilainoja. Tämän vuoksi komissio epäili, estäisikö BankCon pieni tase kilpailun vääristymisen. |
| --- | --- |

(46)

Kilpailun vääristymistä rajoittavista toimenpiteistä komissio ilmaisi epäilevänsä laajentamispäätöksen 63–66 kohdassa, olivatko suunnitellut toimenpiteet riittäviä. Komissio totesi, että NR:n jakamisen jälkeen BankCosta tulee erittäin vahva ja kilpailukykyinen pankki, jolla ei ole rasitteena NR:n aiemmin ottamia riskilainoja. Tämän vuoksi komissio epäili, estäisikö BankCon pieni tase kilpailun vääristymisen.

| (47) | Lisäksi komissio totesi, että ottaen huomioon NR:n saama merkittävä tuki oli epävarmaa, olivatko toteutettavat toimenpiteet riittävät estämään kohtuuttoman kilpailun vääristymisen vaarantamatta NR:n elinkelpoisuutta. Lopuksi komissio totesi, että toimenpiteitä, joilla kilpailun vääristymistä rajoitettiin, oli muutettu tai hylätty. |
| --- | --- |

(47)

Lisäksi komissio totesi, että ottaen huomioon NR:n saama merkittävä tuki oli epävarmaa, olivatko toteutettavat toimenpiteet riittävät estämään kohtuuttoman kilpailun vääristymisen vaarantamatta NR:n elinkelpoisuutta. Lopuksi komissio totesi, että toimenpiteitä, joilla kilpailun vääristymistä rajoitettiin, oli muutettu tai hylätty.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (48) | Komissio vastaanotti kolmansien huomautukset aloittamispäätöksen ja laajentamispäätöksen julkaisemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(48)

Komissio vastaanotti kolmansien huomautukset aloittamispäätöksen ja laajentamispäätöksen julkaisemisen jälkeen.

| (49) | Aloittamispäätöksen yhteydessä komissio sai huomautuksia Unite the Unionilta, Building Societies Associationilta, jäljempänä ’BSA’, SRM Global Master Fund LP:ltä, Alliance & Leicester Building Societyltä, British Banking Associationilta, Jim Cousinsilta (UK MP), Doug Hendersonilta (UK MP) ja Newcastlen viranomaisilta. Vaikka kyseiset huomautukset eivät koske muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on laajentamispäätöksen kohteena, niillä voi olla merkitystä tämän asian laajemmassa yhteydessä ja niitä käsitellään lyhyesti tämän päätöksen 4.1 kohdassa, jos ne ovat luonteeltaan yleisiä. |
| --- | --- |

(49)

Aloittamispäätöksen yhteydessä komissio sai huomautuksia Unite the Unionilta, Building Societies Associationilta, jäljempänä ’BSA’, SRM Global Master Fund LP:ltä, Alliance & Leicester Building Societyltä, British Banking Associationilta, Jim Cousinsilta (UK MP), Doug Hendersonilta (UK MP) ja Newcastlen viranomaisilta. Vaikka kyseiset huomautukset eivät koske muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on laajentamispäätöksen kohteena, niillä voi olla merkitystä tämän asian laajemmassa yhteydessä ja niitä käsitellään lyhyesti tämän päätöksen 4.1 kohdassa, jos ne ovat luonteeltaan yleisiä.

| (50) | Kolmansien huomautuksia laajentamispäätökseen vastaanotettiin Leeds Building Societyltä, BSA:lta ja eräältä Ison-Britannian kansalaiselta. |
| --- | --- |

(50)

Kolmansien huomautuksia laajentamispäätökseen vastaanotettiin Leeds Building Societyltä, BSA:lta ja eräältä Ison-Britannian kansalaiselta.

4.1   ALOITTAMISPÄÄTÖS

| (51) | Kolmansilta aloittamispäätöksestä vastaanotetut huomautukset keskittyivät lähinnä NR:n vähittäis- ja tukkutalletuksille annetuista takuista aiheutuneeseen kilpailun vääristymiseen. NR:n vähittäistalletuskannan kasvattaminen vuoden 2008 alkukuukausina herätti erityistä huolestumista, ja kolmannet totesivat, että NR tarjosi korkeita talletuskorkoja tukeutuen valtion takuuseen ja saattoi NR:n kilpailijat epäedulliseen kilpailuasemaan. Kolmannet totesivat, että kilpailukehys tuntui poistavan joitakin huolenaiheita. Muut huomautukset koskivat NR:n merkitystä suurtyöllistäjänä Koillis-Englannissa ja korvauksia, joita NR:n osakkeenomistajat saisivat Yhdistyneen kuningaskunnan kansallistettua pankin. |
| --- | --- |

(51)

Kolmansilta aloittamispäätöksestä vastaanotetut huomautukset keskittyivät lähinnä NR:n vähittäis- ja tukkutalletuksille annetuista takuista aiheutuneeseen kilpailun vääristymiseen. NR:n vähittäistalletuskannan kasvattaminen vuoden 2008 alkukuukausina herätti erityistä huolestumista, ja kolmannet totesivat, että NR tarjosi korkeita talletuskorkoja tukeutuen valtion takuuseen ja saattoi NR:n kilpailijat epäedulliseen kilpailuasemaan. Kolmannet totesivat, että kilpailukehys tuntui poistavan joitakin huolenaiheita. Muut huomautukset koskivat NR:n merkitystä suurtyöllistäjänä Koillis-Englannissa ja korvauksia, joita NR:n osakkeenomistajat saisivat Yhdistyneen kuningaskunnan kansallistettua pankin.

4.2   LAAJENTAMISPÄÄTÖS

| (52) | Leeds Building Society ilmaisi huomautuksessaan huolestumisensa NR:n mahdollisesti aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä ja korosti, että sen näkemyksen mukaan NR:n omavastuu oli riittämätön ja että voimassa oleva kilpailukehys ehkäisisi kilpailun vääristymistä ainoastaan tiettyyn rajaan saakka. Yritys oli myös sitä mieltä, ettei BankCon pieni tase jakamisen jälkeen poista kilpailun vääristymistä, koska BankCon ei tarvitse vastata NR:n aiemmin ottamista riskiluotoista aiheutuneista tappioista, ja se hyötyy AssetCon taseen loppusummasta. |
| --- | --- |

(52)

Leeds Building Society ilmaisi huomautuksessaan huolestumisensa NR:n mahdollisesti aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä ja korosti, että sen näkemyksen mukaan NR:n omavastuu oli riittämätön ja että voimassa oleva kilpailukehys ehkäisisi kilpailun vääristymistä ainoastaan tiettyyn rajaan saakka. Yritys oli myös sitä mieltä, ettei BankCon pieni tase jakamisen jälkeen poista kilpailun vääristymistä, koska BankCon ei tarvitse vastata NR:n aiemmin ottamista riskiluotoista aiheutuneista tappioista, ja se hyötyy AssetCon taseen loppusummasta.

| (53) | BSA toimitti yksityiskohtaisia huomautuksia. Se katsoi, että BankCo on mitä ilmeisimmin elinkelpoinen pankki keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, sillä se saa jakamisen jälkeen vahvan aseman Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluottomarkkinoilla rajoitetuin tuottamattomin lainoin ja merkittävällä rahoituksella uuteen luotonantoon. BSA korosti rakennusyhtiöiden ja pankkien välistä eroa (pankeille vieraita rakennusyhtiöiden vaikeuksia rahoituksessa ja luottotoiminnoissa). BSA totesi myös, että kilpailukehys ei todennäköisesti kykene riittävän tehokkaasti estämään kilpailunvääristymistä. Lisäksi BSA teki seuraavat ehdotukset mahdollisiksi toimenpiteiksi, joilla kilpailun vääristymistä voitaisiin rajoittaa:






  i) | BankCon olisi maksettava korvauksia AssetCon perustamisesta saamastaan suojasta; vaihtoehtoisesti BankCon alkuluottokannan olisi oltava lähellä kilpailijoiden vastaavaa keskivertokantaa; |
| --- | --- | --- |

(53)

BSA toimitti yksityiskohtaisia huomautuksia. Se katsoi, että BankCo on mitä ilmeisimmin elinkelpoinen pankki keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, sillä se saa jakamisen jälkeen vahvan aseman Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluottomarkkinoilla rajoitetuin tuottamattomin lainoin ja merkittävällä rahoituksella uuteen luotonantoon. BSA korosti rakennusyhtiöiden ja pankkien välistä eroa (pankeille vieraita rakennusyhtiöiden vaikeuksia rahoituksessa ja luottotoiminnoissa). BSA totesi myös, että kilpailukehys ei todennäköisesti kykene riittävän tehokkaasti estämään kilpailunvääristymistä. Lisäksi BSA teki seuraavat ehdotukset mahdollisiksi toimenpiteiksi, joilla kilpailun vääristymistä voitaisiin rajoittaa:

i)

BankCon olisi maksettava korvauksia AssetCon perustamisesta saamastaan suojasta; vaihtoehtoisesti BankCon alkuluottokannan olisi oltava lähellä kilpailijoiden vastaavaa keskivertokantaa;

| ii) | valtion takuut vähittäis- ja tukkutalletuksille olisi poistettava mahdollisimman pian; vaihtoehtoisesti BankCo voisi maksaa hinnan, joka olisi oikeassa suhteessa muiden pankkien valtion luottotakuujärjestelmän käytöstä maksamaan hintaan; |
| --- | --- |

ii)

valtion takuut vähittäis- ja tukkutalletuksille olisi poistettava mahdollisimman pian; vaihtoehtoisesti BankCo voisi maksaa hinnan, joka olisi oikeassa suhteessa muiden pankkien valtion luottotakuujärjestelmän käytöstä maksamaan hintaan;

| iii) | jollei edellä kohdissa i) ja ii) esitettyjä ehdotuksia voida toteuttaa, BankCon toimintaa voidaan joutua valvomaan suoremmin; |
| --- | --- |

iii)

jollei edellä kohdissa i) ja ii) esitettyjä ehdotuksia voida toteuttaa, BankCon toimintaa voidaan joutua valvomaan suoremmin;

| iv) | BankCon olisi kohdistettava huomattava osuus uudesta luotonannostaan kiinteistöluottomarkkinoiden niille osille, joilla yksityissektorin lainanantajat eivät nykyään myönnä lainoja (joilla esimerkiksi LTV-suhde on korkea tai jotka on tarkoitettu erityisesti ensiasunnon ostajille); |
| --- | --- |

iv)

BankCon olisi kohdistettava huomattava osuus uudesta luotonannostaan kiinteistöluottomarkkinoiden niille osille, joilla yksityissektorin lainanantajat eivät nykyään myönnä lainoja (joilla esimerkiksi LTV-suhde on korkea tai jotka on tarkoitettu erityisesti ensiasunnon ostajille);

| v) | BankCon hintakilpailua olisi rajoitettava niillä asuntoluottomarkkinoilla, joilla se kilpailee yksityissektorin luotonantajien kanssa; esimerkiksi siten, että BankCo pysyy poissa Moneyfactsin parhaiden asuntoluottojen taulukosta, toisin sanoen viiden parhaan luotonantajan joukosta; |
| --- | --- |

v)

BankCon hintakilpailua olisi rajoitettava niillä asuntoluottomarkkinoilla, joilla se kilpailee yksityissektorin luotonantajien kanssa; esimerkiksi siten, että BankCo pysyy poissa Moneyfactsin parhaiden asuntoluottojen taulukosta, toisin sanoen viiden parhaan luotonantajan joukosta;

| vi) | BankCon olisi pysyttävä poissa Moneyfactsin taulukon viiden parhaan talletustilin joukosta, kunnes vähittäistalletuksille annettu takuu olisi poistettu. |
| --- | --- |

vi)

BankCon olisi pysyttävä poissa Moneyfactsin taulukon viiden parhaan talletustilin joukosta, kunnes vähittäistalletuksille annettu takuu olisi poistettu.

| (54) | Ison-Britannian kansalaisen huomautukset koskivat NR:n myöntämien pääomavelkavälineiden osinkolippujen maksamista ja näiden maksujen keskeyttämisestä näitä välineitä omistaville henkilöille aiheutuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(54)

Ison-Britannian kansalaisen huomautukset koskivat NR:n myöntämien pääomavelkavälineiden osinkolippujen maksamista ja näiden maksujen keskeyttämisestä näitä välineitä omistaville henkilöille aiheutuvia vaikutuksia.

5.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNNAN HUOMATUKSET

| (55) | Aloittamispäätöstä koskevat kolmansien huomautukset, jotka on kuvattu tässä päätöksessä, koskevat vain seikkoja, joilla on mahdollisesti merkitystä muutetun rakenneuudistussuunnitelman arvioinnin kannalta. Näin ollen Yhdistyneeltä kuningaskunnalta saadut ja 5.1 kohdassa kuvatut huomautukset rajoitetaan myös kyseisiin seikkoihin. |
| --- | --- |

(55)

Aloittamispäätöstä koskevat kolmansien huomautukset, jotka on kuvattu tässä päätöksessä, koskevat vain seikkoja, joilla on mahdollisesti merkitystä muutetun rakenneuudistussuunnitelman arvioinnin kannalta. Näin ollen Yhdistyneeltä kuningaskunnalta saadut ja 5.1 kohdassa kuvatut huomautukset rajoitetaan myös kyseisiin seikkoihin.

5.1   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET ALOITTAMISPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTYIHIN EPÄILYIHIN

| (56) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat aloittamispäätöksen 91 kohdassa esitetyistä epäilyistä, että [...]. Näin ollen sitä ei voida määritellä tueksi. Vaikka kyseessä olisi tuki, sitä ei voitaisi määritellä rajoittamattomaksi tueksi. |
| --- | --- |

(56)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat aloittamispäätöksen 91 kohdassa esitetyistä epäilyistä, että [...]. Näin ollen sitä ei voida määritellä tueksi. Vaikka kyseessä olisi tuki, sitä ei voitaisi määritellä rajoittamattomaksi tueksi.

| (57) | Aloittamispäätöksen 94 kohdan suhteen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät kiistä sitä, että 1 päivään huhtikuuta 2008 valtiontuen hyväksymisen jälkeen tehty lainankorkojen ja maksujärjestelyjen varhennus on muun tuen lisäksi tulevaa rakenneuudistustukea. Viranomaiset katsovat kuitenkin, että kyseessä ovat vähimmäistoimet, joilla varmistetaan, että NR kykenee edelleen täyttämään lakisääteiset vakavaraisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(57)

Aloittamispäätöksen 94 kohdan suhteen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät kiistä sitä, että 1 päivään huhtikuuta 2008 valtiontuen hyväksymisen jälkeen tehty lainankorkojen ja maksujärjestelyjen varhennus on muun tuen lisäksi tulevaa rakenneuudistustukea. Viranomaiset katsovat kuitenkin, että kyseessä ovat vähimmäistoimet, joilla varmistetaan, että NR kykenee edelleen täyttämään lakisääteiset vakavaraisuusvaatimukset.

| (58) | Aloittamispäätöksen 96 kohdassa esitettyjen epäilyjen suhteen Yhdistynyt kuningaskunta toteaa ensiksi, että olisi teennäistä tarkastella tuen määrää valtion järjestelyjen ja valtion takuiden kattamien määrien täydestä arvosta. NR:llä on kuitenkin edelleen korkealaatuiset omaisuuserät ja korkealaatuiset vakuudet, jotka on peritty valtion hyväksi sopimuksen ja takuujärjestelyjen tekohetkellä ja jotka olisi otettava huomioon. Yhdistynyt kuningaskunta uskoo, että vähiten keinotekoisen menetelmän mukaan toimenpiteet olisi määriteltävä käyttäen sellaisia viitearvoja kuin tehdyt rahoitusehdotukset, luottoriskinvaihtosopimuskorot ja vaikutukset huonommassa etuoikeusasemassa oleviin lainoihin. Enimmillään tuen määrä voitaisiin laskea käyttäen komission virallista viitekorkoa, joka tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2008. |
| --- | --- |

(58)

Aloittamispäätöksen 96 kohdassa esitettyjen epäilyjen suhteen Yhdistynyt kuningaskunta toteaa ensiksi, että olisi teennäistä tarkastella tuen määrää valtion järjestelyjen ja valtion takuiden kattamien määrien täydestä arvosta. NR:llä on kuitenkin edelleen korkealaatuiset omaisuuserät ja korkealaatuiset vakuudet, jotka on peritty valtion hyväksi sopimuksen ja takuujärjestelyjen tekohetkellä ja jotka olisi otettava huomioon. Yhdistynyt kuningaskunta uskoo, että vähiten keinotekoisen menetelmän mukaan toimenpiteet olisi määriteltävä käyttäen sellaisia viitearvoja kuin tehdyt rahoitusehdotukset, luottoriskinvaihtosopimuskorot ja vaikutukset huonommassa etuoikeusasemassa oleviin lainoihin. Enimmillään tuen määrä voitaisiin laskea käyttäen komission virallista viitekorkoa, joka tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2008.

5.2   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET LAAJENTAMISPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTYIHIN EPÄILYIHIN

| (59) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet IAC:n soveltuvuudesta NR:n jakamiseen, etteivät ne hyväksy komission analyysia seuraavista syistä: Valtio on NR:n ainoa omistaja, joten toisin kuin sellaisissa tapauksissa, joissa valtio ottaa yksityisomistuksessa olevalta pankilta vastattavakseen arvoltaan alentuneiden omaisuuserien tappiot joko ostamalla ne tai takaamalla ne, Yhdistynyt kuningaskunta ei voi ostaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä, koska se omistaa ne jo. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myös katsovat, että IAC on suunniteltu lähinnä sellaisia tilanteita varten, joissa on huomattava epävarmuus pankin rahoitusosuuden suuruudesta ja monimutkaisia ja epäselviä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä. NR:n asuntoluottotuotteet, kiinnitysluottovakuudelliset arvopaperit ja valtion omaisuuserät eivät Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kuulu tähän luokkaan. Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että IAC keskittyy kustannusten jakamisen periaatteeseen, jonka mukaan pankki ottaa vastuulleen ensitappiosta tietyn osuuden. NR:n tapauksessa se ei ole mahdollista, koska valtio omisti kaikki osakkeet ennen NR:n jakamista. |
| --- | --- |

(59)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet IAC:n soveltuvuudesta NR:n jakamiseen, etteivät ne hyväksy komission analyysia seuraavista syistä: Valtio on NR:n ainoa omistaja, joten toisin kuin sellaisissa tapauksissa, joissa valtio ottaa yksityisomistuksessa olevalta pankilta vastattavakseen arvoltaan alentuneiden omaisuuserien tappiot joko ostamalla ne tai takaamalla ne, Yhdistynyt kuningaskunta ei voi ostaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä, koska se omistaa ne jo. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myös katsovat, että IAC on suunniteltu lähinnä sellaisia tilanteita varten, joissa on huomattava epävarmuus pankin rahoitusosuuden suuruudesta ja monimutkaisia ja epäselviä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä. NR:n asuntoluottotuotteet, kiinnitysluottovakuudelliset arvopaperit ja valtion omaisuuserät eivät Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kuulu tähän luokkaan. Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että IAC keskittyy kustannusten jakamisen periaatteeseen, jonka mukaan pankki ottaa vastuulleen ensitappiosta tietyn osuuden. NR:n tapauksessa se ei ole mahdollista, koska valtio omisti kaikki osakkeet ennen NR:n jakamista.

| (60) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat huomautuksissaan toimittaneensa komissiolle tietoja, joista selviää BankCon elinkelpoisuus komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2009 toimitetun liikesuunnitelman perusteella (31). Liikesuunnitelmassa BankCon elinkelpoisuus on stressitestattu vakavassa lamaskenaariossa (jossa työttömyys kohoaa 3,6 miljoonaan henkeen vuonna 2011 ja asuntojen hinnat laskevat 50 prosenttiin huippuluvuista). Stressitesti osoittaa BankCon elinkelpoisuuden myös vakavassa lamaskenaariossa. |
| --- | --- |

(60)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat huomautuksissaan toimittaneensa komissiolle tietoja, joista selviää BankCon elinkelpoisuus komissiolle 10 päivänä kesäkuuta 2009 toimitetun liikesuunnitelman perusteella (31). Liikesuunnitelmassa BankCon elinkelpoisuus on stressitestattu vakavassa lamaskenaariossa (jossa työttömyys kohoaa 3,6 miljoonaan henkeen vuonna 2011 ja asuntojen hinnat laskevat 50 prosenttiin huippuluvuista). Stressitesti osoittaa BankCon elinkelpoisuuden myös vakavassa lamaskenaariossa.

| (61) | Yhdistynyt kuningaskunta kiistää komission epäilyt NR:lle myönnetyn tuen rajoittamisesta ehdottomaan minimiin ja sen, että muutettu rakenneuudistussuunnitelma loisi erittäin kilpailukykyisen uuden pankin. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että BankCon pääomarakenne ja rahoitus on suunniteltu huolellisesti sen elinkelpoisuuden varmistamiseksi myös stressitapauksissa. |
| --- | --- |

(61)

Yhdistynyt kuningaskunta kiistää komission epäilyt NR:lle myönnetyn tuen rajoittamisesta ehdottomaan minimiin ja sen, että muutettu rakenneuudistussuunnitelma loisi erittäin kilpailukykyisen uuden pankin. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että BankCon pääomarakenne ja rahoitus on suunniteltu huolellisesti sen elinkelpoisuuden varmistamiseksi myös stressitapauksissa.

| (62) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kyseessä ei ole sellainen tapaus, jossa valtio suostuu rahoittaman täysin AssetCon tappiot ja tukemaan niitä. Yhdistynyt kuningaskunta korostaa, ettei valtio ole taannut AssetCon omaisuuseriä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin todenneet, että [...], voidaan tarvita lisätukea [...]. |
| --- | --- |

(62)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kyseessä ei ole sellainen tapaus, jossa valtio suostuu rahoittaman täysin AssetCon tappiot ja tukemaan niitä. Yhdistynyt kuningaskunta korostaa, ettei valtio ole taannut AssetCon omaisuuseriä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin todenneet, että [...], voidaan tarvita lisätukea [...].

| (63) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korostavat NR:n omavastuuosuudesta rakenneuudistuksessa, että luotonannon rajoittaminen ja aktiivinen takaisinmaksupolitiikka alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli tarkoitettu korvaaviksi toimenpiteiksi eikä omavastuuosuudeksi. Asuntoluottojen rajoittamisesta Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluottomarkkinoiden kapasiteetti on rajallinen, mikä johtuu rahoitus- ja talouskriisistä, ja että ehdotettu BankCon luotonannon lisääminen on rajoitettua eikä se välttämättä vaikuta kilpailijoihin kielteisesti. Asuntoluottojen aktiivinen takaisinmaksuohjelma hankaloitti ennestään asuntoluottojen tarjontaa Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla (ja sai aikaan 40 %:n laskun uudessa luotonannossa). Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että NR on edistänyt rakenneuudistusta myymällä asunto-osakkeiden vapautettujen kiinnitysten (Home Equity Release Mortgage, jäljempänä ’HERM’) salkun noin 2,2 miljardista punnasta, kattamalla rakenneuudistustappiot [...]. |
| --- | --- |

(63)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korostavat NR:n omavastuuosuudesta rakenneuudistuksessa, että luotonannon rajoittaminen ja aktiivinen takaisinmaksupolitiikka alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli tarkoitettu korvaaviksi toimenpiteiksi eikä omavastuuosuudeksi. Asuntoluottojen rajoittamisesta Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluottomarkkinoiden kapasiteetti on rajallinen, mikä johtuu rahoitus- ja talouskriisistä, ja että ehdotettu BankCon luotonannon lisääminen on rajoitettua eikä se välttämättä vaikuta kilpailijoihin kielteisesti. Asuntoluottojen aktiivinen takaisinmaksuohjelma hankaloitti ennestään asuntoluottojen tarjontaa Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla (ja sai aikaan 40 %:n laskun uudessa luotonannossa). Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että NR on edistänyt rakenneuudistusta myymällä asunto-osakkeiden vapautettujen kiinnitysten (Home Equity Release Mortgage, jäljempänä ’HERM’) salkun noin 2,2 miljardista punnasta, kattamalla rakenneuudistustappiot [...].

| (64) | Yhdistynyt kuningaskunta toteaa huomautuksessaan uskovansa, ettei BankColle ennustetulla lisääntyvällä luotonannolla todennäköisesti ole vaikutuksia asuntoluottomarkkinoihin tai BankCon kilpailijoihin, koska markkinoiden kapasiteetti on rajoitettu. BankCon luotonantokyvyn lisääminen poistaisi tämän huolenaiheen nopeasti ja jättäisi samalla riittävästi kysyntää muiden katettavaksi. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo myös olevan epätodennäköistä, että BankCo lisäisi nopeasti luotonantoaan jakamisen jälkeen ja irrottauduttuaan tilapäisestä julkisesta omistuksesta, sillä sen on vielä hankittava välttämätön rahoitus uudelle luotonannolle. Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille, ettei BankCo ole etuoikeutetussa asemassa AssetColle jääneiden asiakkaiden suhteen. |
| --- | --- |

(64)

Yhdistynyt kuningaskunta toteaa huomautuksessaan uskovansa, ettei BankColle ennustetulla lisääntyvällä luotonannolla todennäköisesti ole vaikutuksia asuntoluottomarkkinoihin tai BankCon kilpailijoihin, koska markkinoiden kapasiteetti on rajoitettu. BankCon luotonantokyvyn lisääminen poistaisi tämän huolenaiheen nopeasti ja jättäisi samalla riittävästi kysyntää muiden katettavaksi. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo myös olevan epätodennäköistä, että BankCo lisäisi nopeasti luotonantoaan jakamisen jälkeen ja irrottauduttuaan tilapäisestä julkisesta omistuksesta, sillä sen on vielä hankittava välttämätön rahoitus uudelle luotonannolle. Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta panee merkille, ettei BankCo ole etuoikeutetussa asemassa AssetColle jääneiden asiakkaiden suhteen.

| (65) | Yhdistynyt kuningaskunta ei hyväksy komission ehdotusta tuen määrän määrittämiseksi AssetCon kirjanpitoon perustuvan omaisuuserien markkina-arvon perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä tällaisessa menetelmässä yliarvostettaisiin BankColle myönnetyn tuen suuruus. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että BankColle ja AssetColle myönnetty tuki olisi erotettava toisistaan ja ettei AssetColle myönnetty tuki välttämättä hyödytä BankCoa. BankColle myönnetyn tuen olisi näyttävä BankCon kilpailijoille aiheutuvana kilpailuvaikutuksena, mutta näin ei ole komission ehdottamassa menetelmässä. |
| --- | --- |

(65)

Yhdistynyt kuningaskunta ei hyväksy komission ehdotusta tuen määrän määrittämiseksi AssetCon kirjanpitoon perustuvan omaisuuserien markkina-arvon perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä tällaisessa menetelmässä yliarvostettaisiin BankColle myönnetyn tuen suuruus. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että BankColle ja AssetColle myönnetty tuki olisi erotettava toisistaan ja ettei AssetColle myönnetty tuki välttämättä hyödytä BankCoa. BankColle myönnetyn tuen olisi näyttävä BankCon kilpailijoille aiheutuvana kilpailuvaikutuksena, mutta näin ei ole komission ehdottamassa menetelmässä.

| (66) | Komission esittämä AssetCota koskeva menetelmä perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan oletukseen, että Yhdistynyt kuningaskunta pystyisi kattamaan omaisuuserien kirjanpitoarvon ja markkina-arvon välisen eron. Näin ei ole, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan takeet kattavat AssetCon omaisuuserien lopullisen arvon ja vastattavan kirjanpitoarvon välisen eron (toisin sanoen, jos omaisuuserät eivät riitä kattamaan kaikkea vastattavaa, Yhdistynyt kuningaskunta kattaa eron). |
| --- | --- |

(66)

Komission esittämä AssetCota koskeva menetelmä perustuu Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan oletukseen, että Yhdistynyt kuningaskunta pystyisi kattamaan omaisuuserien kirjanpitoarvon ja markkina-arvon välisen eron. Näin ei ole, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan takeet kattavat AssetCon omaisuuserien lopullisen arvon ja vastattavan kirjanpitoarvon välisen eron (toisin sanoen, jos omaisuuserät eivät riitä kattamaan kaikkea vastattavaa, Yhdistynyt kuningaskunta kattaa eron).

| (67) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan oikea menetelmä BankColle myönnetyn tuen määrän arvioimiseksi on kaikkien suorien pääoman korotusten kirjanpitoarvo lisättynä kaikkien voimassa olevien takuiden arvolla ottaen huomioon niistä suoritetut maksut lisättynä BankCon korkealaatuisesta asuntoluottokannasta saamalla hyödyllä ja lisättynä BankCon NR:ltä saaman vähittäistalletuskannan lisäarvolla. |
| --- | --- |

(67)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan oikea menetelmä BankColle myönnetyn tuen määrän arvioimiseksi on kaikkien suorien pääoman korotusten kirjanpitoarvo lisättynä kaikkien voimassa olevien takuiden arvolla ottaen huomioon niistä suoritetut maksut lisättynä BankCon korkealaatuisesta asuntoluottokannasta saamalla hyödyllä ja lisättynä BankCon NR:ltä saaman vähittäistalletuskannan lisäarvolla.

| (68) | AssetCon tuen määrä on Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan NR:lle taatun tuen kokonaisarvon ero, josta vähennetään BankColle AssetCon kautta taattu tuki. |
| --- | --- |

(68)

AssetCon tuen määrä on Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan NR:lle taatun tuen kokonaisarvon ero, josta vähennetään BankColle AssetCon kautta taattu tuki.

5.3   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN ALOITTAMISPÄÄTÖKSESSÄ ESITTÄMIIN HUOMAUTUKSIIN

| (69) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut seuraavat huomautukset kolmansien esittämiin epäilyihin, jotka koskevat vähittäistalletusten lisäämistä. |
| --- | --- |

(69)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut seuraavat huomautukset kolmansien esittämiin epäilyihin, jotka koskevat vähittäistalletusten lisäämistä.

| (70) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kolmansien huomautuksissa, jotka koskevat säästötuotteiden hinnoittelua, ei oteta huomioon NR:n vähittäistalletuskannan arvon alenemista syyskuussa 2007 tapahtuneen pankin talletuspaon jälkeen. NR:n taseen loppusumman tasapainottamiseksi sille olisi annettava mahdollisuus korjata vähittäistalletuskantansa. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että maassa on voimassa vähittäistalletusten 1,5 prosentin markkinaosuusrajoitus. Tällä rajoituksella estetään NR:ää hinnoittelemasta liian aggressiivisesti ja samalla rajoitetaan NR:n vaikutusta säästömarkkinoilla. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa myös, ettei NR ole noudattanut aggressiivista hinnoittelustrategiaa vähittäistalletustuotteissaan, sillä NR ei ole kuulunut kolmen parhaan joukkoon Moneyfactsin säästötaulukoissa sen jälkeen, kun kilpailukehys otettiin käyttöön. |
| --- | --- |

(70)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan kolmansien huomautuksissa, jotka koskevat säästötuotteiden hinnoittelua, ei oteta huomioon NR:n vähittäistalletuskannan arvon alenemista syyskuussa 2007 tapahtuneen pankin talletuspaon jälkeen. NR:n taseen loppusumman tasapainottamiseksi sille olisi annettava mahdollisuus korjata vähittäistalletuskantansa. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että maassa on voimassa vähittäistalletusten 1,5 prosentin markkinaosuusrajoitus. Tällä rajoituksella estetään NR:ää hinnoittelemasta liian aggressiivisesti ja samalla rajoitetaan NR:n vaikutusta säästömarkkinoilla. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa myös, ettei NR ole noudattanut aggressiivista hinnoittelustrategiaa vähittäistalletustuotteissaan, sillä NR ei ole kuulunut kolmen parhaan joukkoon Moneyfactsin säästötaulukoissa sen jälkeen, kun kilpailukehys otettiin käyttöön.

| (71) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että jos NR:n säästötuotteiden hinnoittelua rajoitettaisiin lisää, NR ei saisi välttämätöntä rahoitusta suunnitellulle uudelle luotonannolle. Sillä myös vaarannettaisiin NR:n mahdollisuudet täyttää tilapäiseen julkiseen omistukseen liittyvät velvoitteensa ja estettäisiin NR:ää reagoimasta tapahtumiin, joilla voi olla kielteisiä vaikutuksia sen rahoitusasemaan. |
| --- | --- |

(71)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että jos NR:n säästötuotteiden hinnoittelua rajoitettaisiin lisää, NR ei saisi välttämätöntä rahoitusta suunnitellulle uudelle luotonannolle. Sillä myös vaarannettaisiin NR:n mahdollisuudet täyttää tilapäiseen julkiseen omistukseen liittyvät velvoitteensa ja estettäisiin NR:ää reagoimasta tapahtumiin, joilla voi olla kielteisiä vaikutuksia sen rahoitusasemaan.

| (72) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet 31 päivänä maaliskuuta 2008 käyttöön otetusta kilpailukehyksestä, että kehyksessä estetty käyttäytyminen rajoittaa riittävästi NR:n kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla. |
| --- | --- |

(72)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet 31 päivänä maaliskuuta 2008 käyttöön otetusta kilpailukehyksestä, että kehyksessä estetty käyttäytyminen rajoittaa riittävästi NR:n kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla.

5.4   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN LAAJENTAMISPÄÄTÖKSESSÄ TEKEMIIN HUOMAUTUKSIIN

| (73) | Komission laajentamispäätöksessä esittämien epäilyjen ja kolmansien esittämien huomautusten vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat muuttaneet muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa. Nämä muutokset esitetään tarkemmin tämän päätöksen 2.2 kohdassa (johdanto-osan 27, 28 ja 29 kappale). |
| --- | --- |

(73)

Komission laajentamispäätöksessä esittämien epäilyjen ja kolmansien esittämien huomautusten vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat muuttaneet muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa. Nämä muutokset esitetään tarkemmin tämän päätöksen 2.2 kohdassa (johdanto-osan 27, 28 ja 29 kappale).

6.   ARVIOINTI

6.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (74) | Komission on arvioitava, ovatko muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa käyttöön otetut tai muutetut toimenpiteet valtiontukea. Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(74)

Komission on arvioitava, ovatko muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa käyttöön otetut tai muutetut toimenpiteet valtiontukea. Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (75) | Komissio on jo päätellyt toimenpiteistä, jotka se on hyväksynyt kahdessa aiemmassa tätä asia koskevassa päätöksessään valtiontueksi (toimenpiteet (i), (ii) ja (iii), kuten johdanto-osan 30 kappaleessa on todettu), vähittäis- ja tukkutalletusten takaamisesta ja BoE/HMT:n likviditeettitakauksesta, että nämä toimenpiteet ovat NR:n hyväksi myönnettyä valtiontukea. Komissio huomauttaa myös, että BankCon on päästävä osalliseksi Yhdistyneen kuningaskunnan rahoituskriisin aikana pankkien suhteen käyttöönottamista järjestelyistä, jotka komission on jo hyväksynyt ja jotka ovat edelleen voimassa jakamisen jälkeen (32). |
| --- | --- |

(75)

Komissio on jo päätellyt toimenpiteistä, jotka se on hyväksynyt kahdessa aiemmassa tätä asia koskevassa päätöksessään valtiontueksi (toimenpiteet (i), (ii) ja (iii), kuten johdanto-osan 30 kappaleessa on todettu), vähittäis- ja tukkutalletusten takaamisesta ja BoE/HMT:n likviditeettitakauksesta, että nämä toimenpiteet ovat NR:n hyväksi myönnettyä valtiontukea. Komissio huomauttaa myös, että BankCon on päästävä osalliseksi Yhdistyneen kuningaskunnan rahoituskriisin aikana pankkien suhteen käyttöönottamista järjestelyistä, jotka komission on jo hyväksynyt ja jotka ovat edelleen voimassa jakamisen jälkeen (32).

| (76) | Toimenpiteet, joita tässä päätöksessä arvioidaan, jotta voitaisiin määrittää, ovatko ne valtiontukea, on jo kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 30 kappaleessa. Relevantit toimenpiteet ovat NR:n suhteen toimenpiteet (iv) ja (v), BankCon suhteen toimenpiteet (vi), (vii) ja (viii) sekä AssetCon suhteen toimenpiteet (ix)–(xii). |
| --- | --- |

(76)

Toimenpiteet, joita tässä päätöksessä arvioidaan, jotta voitaisiin määrittää, ovatko ne valtiontukea, on jo kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 30 kappaleessa. Relevantit toimenpiteet ovat NR:n suhteen toimenpiteet (iv) ja (v), BankCon suhteen toimenpiteet (vi), (vii) ja (viii) sekä AssetCon suhteen toimenpiteet (ix)–(xii).

| (77) | Kaikki kyseiset toimenpiteet on rahoitettu valtionvaroista, sillä ne ovat valtion lainoja, tukia tai valtion rahoittamia takauksia (33). |
| --- | --- |

(77)

Kaikki kyseiset toimenpiteet on rahoitettu valtionvaroista, sillä ne ovat valtion lainoja, tukia tai valtion rahoittamia takauksia (33).

| (78) | Komission on myös arvioitava, aiheutuuko toimenpiteistä valikoitua hyötyä tuensaajalle tai tuensaajille. Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, sillä ne hyödyttävät ainoastaan NR:ää, BankCoa ja AssetCoa. |
| --- | --- |

(78)

Komission on myös arvioitava, aiheutuuko toimenpiteistä valikoitua hyötyä tuensaajalle tai tuensaajille. Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, sillä ne hyödyttävät ainoastaan NR:ää, BankCoa ja AssetCoa.

| (79) | Toimenpiteet ovat hyödyttäneet NR:n taloudellista toimintaa aina sen jakamiseen saakka ja sen jälkeen sen seuraajia BankCoa ja AssetCoa. |
| --- | --- |

(79)

Toimenpiteet ovat hyödyttäneet NR:n taloudellista toimintaa aina sen jakamiseen saakka ja sen jälkeen sen seuraajia BankCoa ja AssetCoa.

| (80) | NR hyötyy BoE/HMT:n likviditeettitakauksen alempien maksujen taannehtivasta soveltamisesta ja niiden perusteella NR:lle komission hyväksymisen jälkeen korvattavista 156,4 miljoonasta punnasta (toimenpide (iv)). Tästä koituu NR:lle hyötyä, sillä maksut ovat markkinahintoja alhaisemmat. |
| --- | --- |

(80)

NR hyötyy BoE/HMT:n likviditeettitakauksen alempien maksujen taannehtivasta soveltamisesta ja niiden perusteella NR:lle komission hyväksymisen jälkeen korvattavista 156,4 miljoonasta punnasta (toimenpide (iv)). Tästä koituu NR:lle hyötyä, sillä maksut ovat markkinahintoja alhaisemmat.

| (81) | NR saa myös merkittävää hyötyä HMT:n FSA:lle tekemästä sitoumuksesta, jonka mukaan se täyttää toiminnassaan vähimmäispääomavaatimukset (toimenpide (v)), sillä tämän tuloksena FSA: 1) ei vaatinut NR:n pääoman vahvistamista kansallistamisen jälkeen, 2) salli NR:n sisällyttää Tier-2-pääoman sääntömääräiseen pääomatilanteeseensa kesäkuussa 2008 ja 3) on näin ollen antanut sen toimia ilman, että se täyttäisi täysimääräisesti vähimmäispääomavaatimukset heinäkuusta 2009 NR:n jakamiseen asti. |
| --- | --- |

(81)

NR saa myös merkittävää hyötyä HMT:n FSA:lle tekemästä sitoumuksesta, jonka mukaan se täyttää toiminnassaan vähimmäispääomavaatimukset (toimenpide (v)), sillä tämän tuloksena FSA: 1) ei vaatinut NR:n pääoman vahvistamista kansallistamisen jälkeen, 2) salli NR:n sisällyttää Tier-2-pääoman sääntömääräiseen pääomatilanteeseensa kesäkuussa 2008 ja 3) on näin ollen antanut sen toimia ilman, että se täyttäisi täysimääräisesti vähimmäispääomavaatimukset heinäkuusta 2009 NR:n jakamiseen asti.

| (82) | Komissio on jo päätellyt BankCoa suosivista toimenpiteistä, että vähittäistalletustakuu (toimenpide (vi)) hyödyttää sen edunsaajaa, joka tässä tapauksessa BankCo, kun se on hyväksytty NR:lle myönnetyksi pelastustueksi. Vaikka takuu poistetaan [...], BankCon saama hyöty säilyy niin kauan kuin takuu pysyy voimassa. Maksumuutokset maksaa BankCo, mikä ei ole markkinaehtojen mukaista. Tässä mielessä luottoriskinvaihtosopimus merkitsi NR:lle huomattavasti paljon enemmän kuin 50 peruspistettä. Näin ollen on pääteltävä, että toimenpide hyödyttää BankCoa. |
| --- | --- |

(82)

Komissio on jo päätellyt BankCoa suosivista toimenpiteistä, että vähittäistalletustakuu (toimenpide (vi)) hyödyttää sen edunsaajaa, joka tässä tapauksessa BankCo, kun se on hyväksytty NR:lle myönnetyksi pelastustueksi. Vaikka takuu poistetaan [...], BankCon saama hyöty säilyy niin kauan kuin takuu pysyy voimassa. Maksumuutokset maksaa BankCo, mikä ei ole markkinaehtojen mukaista. Tässä mielessä luottoriskinvaihtosopimus merkitsi NR:lle huomattavasti paljon enemmän kuin 50 peruspistettä. Näin ollen on pääteltävä, että toimenpide hyödyttää BankCoa.

| (83) | Komissio on jo päätellyt BankCon jakamisen jälkeen 31 päivään joulukuuta 2010 saakka saamista tukkurahoitustakuista (toimenpide (vi)), että niistä tuli etu, kun ne hyväksyttiin NR:lle myönnetyksi pelastustueksi. BankCo maksaa korvausta maksujen muuttumisesta jakamiseen saakka, mikä vastaa toisten pankkien Yhdistyneen kuningaskunnan CGS:n yhteydessä maksamaa korvausta. Koska komission CGS:n yhteydessä hyväksymä korvaus on markkinahintaa alhaisempi (mutta Euroopan keskuspankin suositusten mukainen), tämä merkitsee etua BankColle. |
| --- | --- |

(83)

Komissio on jo päätellyt BankCon jakamisen jälkeen 31 päivään joulukuuta 2010 saakka saamista tukkurahoitustakuista (toimenpide (vi)), että niistä tuli etu, kun ne hyväksyttiin NR:lle myönnetyksi pelastustueksi. BankCo maksaa korvausta maksujen muuttumisesta jakamiseen saakka, mikä vastaa toisten pankkien Yhdistyneen kuningaskunnan CGS:n yhteydessä maksamaa korvausta. Koska komission CGS:n yhteydessä hyväksymä korvaus on markkinahintaa alhaisempi (mutta Euroopan keskuspankin suositusten mukainen), tämä merkitsee etua BankColle.

| (84) | Lisäksi BankCon 1,4 miljardin pääomakorotukset tavanomaisten osakkeiden muodossa (toimenpide (vii)) merkitsevät sille etua, sillä ilman kyseistä pääomaa BankCo ei olisi voinut käynnistää toimintaansa. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi BankCon 1,4 miljardin pääomakorotukset tavanomaisten osakkeiden muodossa (toimenpide (vii)) merkitsevät sille etua, sillä ilman kyseistä pääomaa BankCo ei olisi voinut käynnistää toimintaansa.

| (85) | BankColle myönnetty 1,5 miljardin punnan ehdollinen likviditeettitakaus (toimenpide (viii)) merkitsee sille koitunutta etua, sillä se antaa BankColle toisen likviditeettilähteen, jota muilla pankeilla ei ole käytettävissään. Ehdollisella likviditeettitakauksella on tarkoitus tarjota BankColle riittävästi rahoituslähteitä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta on myynyt sen tai muita rahoituslinjoja on löydetty. |
| --- | --- |

(85)

BankColle myönnetty 1,5 miljardin punnan ehdollinen likviditeettitakaus (toimenpide (viii)) merkitsee sille koitunutta etua, sillä se antaa BankColle toisen likviditeettilähteen, jota muilla pankeilla ei ole käytettävissään. Ehdollisella likviditeettitakauksella on tarkoitus tarjota BankColle riittävästi rahoituslähteitä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta on myynyt sen tai muita rahoituslinjoja on löydetty.

| (86) | Komissio päätteli aloittamis- ja laajentamispäätöksissään, että AssetCon saamat tukkurahoitustakeet (toimenpide (ix)) olivat valtiontukea. Tukkurahoitustakeiden laajentaminen [...] merkitsee näin ollen lisäetua AssetColle. |
| --- | --- |

(86)

Komissio päätteli aloittamis- ja laajentamispäätöksissään, että AssetCon saamat tukkurahoitustakeet (toimenpide (ix)) olivat valtiontukea. Tukkurahoitustakeiden laajentaminen [...] merkitsee näin ollen lisäetua AssetColle.

| (87) | Komissio on päätellyt jo aiemmissa päätöksissään (34), että BoE/HMT:n likviditeettitakaus on valtiontukea. Tätä päätelmää sovelletaan myös uusiin olosuhteisiin, joissa valtionluottoa on lisätty AssetColle 10 miljardiin puntaan ja sen vaikutus ulotettu vielä vuoden 2020 jälkeen (toimenpide (x)). Sopimuksen perusteella maksettua korvausta AssetCo maksaa vähemmän (LIBOR + [10–60] peruspistettä, verrattuna Englannin pankin peruskorkoon + 150 peruspistettä + 10 peruspistettä aiemmassa sopimuksessa), mikä on markkinahintaa alhaisempi ja näin ollen merkitsee AssetCon saamaa etua. Lisäksi BankCo hyötyy BoE/HMT:n likviditeettitakauksen kasvattamisesta, sillä merkittävä osuus kasvusta siirretään käteisvaroina AssetColta BankColle. |
| --- | --- |

(87)

Komissio on päätellyt jo aiemmissa päätöksissään (34), että BoE/HMT:n likviditeettitakaus on valtiontukea. Tätä päätelmää sovelletaan myös uusiin olosuhteisiin, joissa valtionluottoa on lisätty AssetColle 10 miljardiin puntaan ja sen vaikutus ulotettu vielä vuoden 2020 jälkeen (toimenpide (x)). Sopimuksen perusteella maksettua korvausta AssetCo maksaa vähemmän (LIBOR + [10–60] peruspistettä, verrattuna Englannin pankin peruskorkoon + 150 peruspistettä + 10 peruspistettä aiemmassa sopimuksessa), mikä on markkinahintaa alhaisempi ja näin ollen merkitsee AssetCon saamaa etua. Lisäksi BankCo hyötyy BoE/HMT:n likviditeettitakauksen kasvattamisesta, sillä merkittävä osuus kasvusta siirretään käteisvaroina AssetColta BankColle.

| (88) | Suunnitellut pääomakorotukset AssetColle eli 1,6 miljardia puntaa (toimenpide (xi)) pääoman suojaamiseksi myönnetyn lainan muodossa merkitsevät etua AssetColle. |
| --- | --- |

(88)

Suunnitellut pääomakorotukset AssetColle eli 1,6 miljardia puntaa (toimenpide (xi)) pääoman suojaamiseksi myönnetyn lainan muodossa merkitsevät etua AssetColle.

| (89) | Lisäksi 2,5 miljardin punnan suuruinen käyttöpääoma (toimenpide (xii)) hyödyttää AssetCoa, sillä se saa sen avulla riittävän likviditeetin [...] täyttääkseen aikanaan velvoitteensa. AssetCo maksaa sopimuksesta kuukauden LIBOR + [10–60] peruspistettä, mikä on markkinakorkoa vähemmän ottaen huomioon, että AssetCo on lähes pääomaton pankki. |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi 2,5 miljardin punnan suuruinen käyttöpääoma (toimenpide (xii)) hyödyttää AssetCoa, sillä se saa sen avulla riittävän likviditeetin [...] täyttääkseen aikanaan velvoitteensa. AssetCo maksaa sopimuksesta kuukauden LIBOR + [10–60] peruspistettä, mikä on markkinakorkoa vähemmän ottaen huomioon, että AssetCo on lähes pääomaton pankki.

| (90) | Näihin toimenpiteisiin ei sovelleta markkinataloussijoittajaperiaatetta, sillä niitä seuraa useita pelastustoimenpiteitä NR:n hyväksi. Lisäksi, jos sitä voitaisiin soveltaa, testiä ei läpäistäisi, sillä ainutkaan markkinataloussijoittaja ei toteuttaisi kaikki kyseisiä toimenpiteitä helpottaakseen NR:n jakamista BankCohon ja [...] AssetCohon. Ainutkaan markkinatalouden toimija, joka olisi samassa tilanteessa kuin valtio, ei olisi kyennyt säilyttämään (NR:n) taloudellista toimintaa ilman merkittävää pääomanlisäystä (FSA lievensi tavanomaisia pääomavaatimuksiaan vain, koska valtio sitoutui toimittamaan pääomaa). Ottaen huomioon markkinatilanteen markkinatoimija ei voisi saada tällaista rahoitusta. Tämä vahvistuu, kun tarkastellaan sekä Virginin että NR:n johdon NR:n ostamiseksi helmikuussa 2008 tekemiä tarjouksia, jotka on kuvattu tarkemmin aloittamispäätöksessä. Molemmat tarjoukset perustuivat valtion tukitoimenpiteiden jatkamiseen, mikä osoittaa, ettei yksityinen sijoittaja olisi kyennyt ostamaan NR:ää ilman valtiontukea. |
| --- | --- |

(90)

Näihin toimenpiteisiin ei sovelleta markkinataloussijoittajaperiaatetta, sillä niitä seuraa useita pelastustoimenpiteitä NR:n hyväksi. Lisäksi, jos sitä voitaisiin soveltaa, testiä ei läpäistäisi, sillä ainutkaan markkinataloussijoittaja ei toteuttaisi kaikki kyseisiä toimenpiteitä helpottaakseen NR:n jakamista BankCohon ja [...] AssetCohon. Ainutkaan markkinatalouden toimija, joka olisi samassa tilanteessa kuin valtio, ei olisi kyennyt säilyttämään (NR:n) taloudellista toimintaa ilman merkittävää pääomanlisäystä (FSA lievensi tavanomaisia pääomavaatimuksiaan vain, koska valtio sitoutui toimittamaan pääomaa). Ottaen huomioon markkinatilanteen markkinatoimija ei voisi saada tällaista rahoitusta. Tämä vahvistuu, kun tarkastellaan sekä Virginin että NR:n johdon NR:n ostamiseksi helmikuussa 2008 tekemiä tarjouksia, jotka on kuvattu tarkemmin aloittamispäätöksessä. Molemmat tarjoukset perustuivat valtion tukitoimenpiteiden jatkamiseen, mikä osoittaa, ettei yksityinen sijoittaja olisi kyennyt ostamaan NR:ää ilman valtiontukea.

| (91) | On myös päätelty, että johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatut toimenpiteet (iv)–(xii) voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(91)

On myös päätelty, että johdanto-osan 30 kappaleessa kuvatut toimenpiteet (iv)–(xii) voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (92) | Toimenpiteiden ansiosta [...] NR:n tietyt AssetCohon sijoitetut omaisuuserät, mikä oli edellytyksenä BankCon perustamiselle ja sen liiketoimintasuunnitelman toteuttamiselle. BankCo, NR:n seuraajana, voi jatkaa NR:n toimintaa ilman huonolaatuisten omaisuuserien aiheuttamaa arvon alenemista, sillä viimeksi mainittu jää AssetCon taseen loppusummaan. Näin ollen BankCo on saanut etua kilpailijoihinsa nähden, jotka joutuvat kohtaamaan huonolaatuisten omaisuuserien aiheuttamat arvon alenemiset, jotka niiden on korvattava, mikä supistaa niiden uutta luotonantoa varten tarvitsemaa pääomaa. BankCon pääomapohja ei sen sijaan supistu näillä arvonalenemisilla eikä sen asuntolainasalkun arvo alene. Tämä on etu ottaen huomioon luotonannon korkeat kustannukset rahoitusmarkkinoilla. Lisäksi BankColle jää paljon käteisvaroja, joilla se voi rahoittaa uutta luotonantoa. Tämän vuoksi on pääteltävä, että johdanto-osan 30 kappaleessa esitetyt toimenpiteet (iv)–(xii) johtavat kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

(92)

Toimenpiteiden ansiosta [...] NR:n tietyt AssetCohon sijoitetut omaisuuserät, mikä oli edellytyksenä BankCon perustamiselle ja sen liiketoimintasuunnitelman toteuttamiselle. BankCo, NR:n seuraajana, voi jatkaa NR:n toimintaa ilman huonolaatuisten omaisuuserien aiheuttamaa arvon alenemista, sillä viimeksi mainittu jää AssetCon taseen loppusummaan. Näin ollen BankCo on saanut etua kilpailijoihinsa nähden, jotka joutuvat kohtaamaan huonolaatuisten omaisuuserien aiheuttamat arvon alenemiset, jotka niiden on korvattava, mikä supistaa niiden uutta luotonantoa varten tarvitsemaa pääomaa. BankCon pääomapohja ei sen sijaan supistu näillä arvonalenemisilla eikä sen asuntolainasalkun arvo alene. Tämä on etu ottaen huomioon luotonannon korkeat kustannukset rahoitusmarkkinoilla. Lisäksi BankColle jää paljon käteisvaroja, joilla se voi rahoittaa uutta luotonantoa. Tämän vuoksi on pääteltävä, että johdanto-osan 30 kappaleessa esitetyt toimenpiteet (iv)–(xii) johtavat kilpailun vääristymiseen.

| (93) | BankCo kilpailee myös pankkina muiden kanssa Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäistalletusmarkkinoilla ja asuntoluottomarkkinoilla. Näillä molemmilla markkinoilla tietyt kilpailijat ovat ulkomaisten pankkien sivuliikkeitä. Näin ollen toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(93)

BankCo kilpailee myös pankkina muiden kanssa Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäistalletusmarkkinoilla ja asuntoluottomarkkinoilla. Näillä molemmilla markkinoilla tietyt kilpailijat ovat ulkomaisten pankkien sivuliikkeitä. Näin ollen toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (94) | Komissio panee merkille, että Yhdistynyt kuningaskunta aikoo ottaa käyttöön uusia tukitoimenpiteitä ja muuttaa nykyisiä. Nämä toimenpiteet mahdollistavat NR:n jakamisen kahteen oikeushenkilöön, BankCohon ja AssetCohon. Ilman AssetColle myönnettyä tukea sille ei olisi voitu siirtää NR:n luottosalkkua. AssetColle annetun tuen ansiosta BankCo voi jatkaa NR:n taloudellista toimintaa vapaana NR:n luottosalkun suurimmasta rasitteesta, joka jää AssetColle. Lisäksi BankCo saa AssetColta suuret käteisvarat (jotka tämä puolestaan on saanut valtiolta). Näin ollen BankCon voidaan katsoa olevan edunsaaja kaikissa valtion toimenpiteissä, mukaan lukien AssetCon hyväksi toteutetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(94)

Komissio panee merkille, että Yhdistynyt kuningaskunta aikoo ottaa käyttöön uusia tukitoimenpiteitä ja muuttaa nykyisiä. Nämä toimenpiteet mahdollistavat NR:n jakamisen kahteen oikeushenkilöön, BankCohon ja AssetCohon. Ilman AssetColle myönnettyä tukea sille ei olisi voitu siirtää NR:n luottosalkkua. AssetColle annetun tuen ansiosta BankCo voi jatkaa NR:n taloudellista toimintaa vapaana NR:n luottosalkun suurimmasta rasitteesta, joka jää AssetColle. Lisäksi BankCo saa AssetColta suuret käteisvarat (jotka tämä puolestaan on saanut valtiolta). Näin ollen BankCon voidaan katsoa olevan edunsaaja kaikissa valtion toimenpiteissä, mukaan lukien AssetCon hyväksi toteutetut toimenpiteet.

| (95) | Muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan AssetCo toteuttaa vain rajoitettua luotonantoa nykyisten sopimusvelvoitteidensa mukaisesti ja rajoittaa siten vähimpään mahdolliseen tilanteet, joissa se kilpailee toisten pankkien kanssa. Sen pankkitoimilupa peruutetaan jakamisen jälkeen, minkä jälkeen se toimii asuntoluotonantajan toimiluvalla. Näin sen toimintaa koskevat muita pankkeja alhaisemmat vähimmäispääomavaatimukset (1 prosentti). AssetCo realisoi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan omaisuuseränsä vasta, kun ne erääntyvät tai myymällä ne markkinoilla. AssetCo käyttää näistä kaupoista saamansa tulot velkojensa kuolettamiseen ajallaan ja käynnissä olevien toimintojensa rahoittamiseen sekä kaikkien aiempien velkojensa maksamiseen. |
| --- | --- |

(95)

Muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan AssetCo toteuttaa vain rajoitettua luotonantoa nykyisten sopimusvelvoitteidensa mukaisesti ja rajoittaa siten vähimpään mahdolliseen tilanteet, joissa se kilpailee toisten pankkien kanssa. Sen pankkitoimilupa peruutetaan jakamisen jälkeen, minkä jälkeen se toimii asuntoluotonantajan toimiluvalla. Näin sen toimintaa koskevat muita pankkeja alhaisemmat vähimmäispääomavaatimukset (1 prosentti). AssetCo realisoi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan omaisuuseränsä vasta, kun ne erääntyvät tai myymällä ne markkinoilla. AssetCo käyttää näistä kaupoista saamansa tulot velkojensa kuolettamiseen ajallaan ja käynnissä olevien toimintojensa rahoittamiseen sekä kaikkien aiempien velkojensa maksamiseen.

| (96) | Helpottaakseen [...] AssetCo ryhtyy taloudellisiin toimiin ja myy salkkunsa omaisuuseriä ja hoitaa velkoja. Lisäksi [...] tarjoaa tietyn aikaa (vähintään vuoden 2010 loppuun saakka) palveluja [...:lle]. Tämä on tarpeen, sillä jakamisen jälkeen [...] jää ilman tiettyjä toimintoja, jotka jäävät [...] vastuulle, kuten asuntoluotonhoito (luottosopimuksen teon jälkeen), velanhoito ja viestintätekninen infrastruktuuri ja tuki. Näitä palveluja tarjoaa [...] [...:lle] kaupalliselta perustalta (toisin sanoen [...] maksaa tietyn maksun [...:lle]) ja tavanomaisin markkinaehdoin. [...] Näin ollen päätellään, että AssetCo on toteuttanut edelleen tiettyjä rajoitettuja taloudellisia toimintoja jakamisen jälkeen, joten se on katsottava tukitoimenpiteiden edunsaajaksi. |
| --- | --- |

(96)

Helpottaakseen [...] AssetCo ryhtyy taloudellisiin toimiin ja myy salkkunsa omaisuuseriä ja hoitaa velkoja. Lisäksi [...] tarjoaa tietyn aikaa (vähintään vuoden 2010 loppuun saakka) palveluja [...:lle]. Tämä on tarpeen, sillä jakamisen jälkeen [...] jää ilman tiettyjä toimintoja, jotka jäävät [...] vastuulle, kuten asuntoluotonhoito (luottosopimuksen teon jälkeen), velanhoito ja viestintätekninen infrastruktuuri ja tuki. Näitä palveluja tarjoaa [...] [...:lle] kaupalliselta perustalta (toisin sanoen [...] maksaa tietyn maksun [...:lle]) ja tavanomaisin markkinaehdoin. [...] Näin ollen päätellään, että AssetCo on toteuttanut edelleen tiettyjä rajoitettuja taloudellisia toimintoja jakamisen jälkeen, joten se on katsottava tukitoimenpiteiden edunsaajaksi.

| (97) | NR:stä on todettava, että se kykeni ennen suunniteltua jakamista jatkamaan toimintaansa vähittäis- ja tukkutalletuksilleen myönnettyjen takuiden sekä hallituksen likviditeettitakauksen avulla ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten luvattua FSA:lle varmistavansa NR:n toimintakyvyn vähimmäispääomavaatimusten mukaisesti. Tämän Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumuksen ansiosta NR saattoi väliaikaisesti toimia jakamiseen saakka täyttämättä vähimmäispääomavaatimuksia. NR on näin ollen kyseisten toimenpiteiden edunsaaja. Kuten edellä johdanto-osan 92 kappaleessa on todettu, NR:n taloudellisia toimia jatkoi BankCo. |
| --- | --- |

(97)

NR:stä on todettava, että se kykeni ennen suunniteltua jakamista jatkamaan toimintaansa vähittäis- ja tukkutalletuksilleen myönnettyjen takuiden sekä hallituksen likviditeettitakauksen avulla ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten luvattua FSA:lle varmistavansa NR:n toimintakyvyn vähimmäispääomavaatimusten mukaisesti. Tämän Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumuksen ansiosta NR saattoi väliaikaisesti toimia jakamiseen saakka täyttämättä vähimmäispääomavaatimuksia. NR on näin ollen kyseisten toimenpiteiden edunsaaja. Kuten edellä johdanto-osan 92 kappaleessa on todettu, NR:n taloudellisia toimia jatkoi BankCo.

| (98) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että johdanto-osan 30 kappaleessa esitetyt toimenpiteet (iv)–(xii) ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(98)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että johdanto-osan 30 kappaleessa esitetyt toimenpiteet (iv)–(xii) ovat valtiontukea.

6.2   TUEN MÄÄRÄ

| (99) | Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tehneet aloittamispäätökseen ja laajentamispäätökseen antamissaan vastauksissa useita ehdotuksia tuen määrän laskemiseksi. Komissio panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotukset, jotka koskevat aloittamispäätöksessä tarkoitetun tuen määrää, perustuvat vain osittain alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluviin tukitoimenpiteisiin. Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotuksissa, mukaan lukien luottoriskinvaihtosopimuksen käytön ja etuoikeudeltaan huonompien velkojen erot, ei myöskään oteta huomioon sitä, että kyseisissä eroissa on jo otettu huomioon NR:lle myönnetty valtiontuki ja sitä seurannut kansallistaminen. Näin ollen kyseiset erot eivät ilmennä NR:n luontaista riskiä ilman merkittävää valtiontukea. |
| --- | --- |

(99)

Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat tehneet aloittamispäätökseen ja laajentamispäätökseen antamissaan vastauksissa useita ehdotuksia tuen määrän laskemiseksi. Komissio panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotukset, jotka koskevat aloittamispäätöksessä tarkoitetun tuen määrää, perustuvat vain osittain alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluviin tukitoimenpiteisiin. Yhdistyneen kuningaskunnan ehdotuksissa, mukaan lukien luottoriskinvaihtosopimuksen käytön ja etuoikeudeltaan huonompien velkojen erot, ei myöskään oteta huomioon sitä, että kyseisissä eroissa on jo otettu huomioon NR:lle myönnetty valtiontuki ja sitä seurannut kansallistaminen. Näin ollen kyseiset erot eivät ilmennä NR:n luontaista riskiä ilman merkittävää valtiontukea.

| (100) | Komissio panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan laajentamispäätökseen antamassaan vastauksessa esittämissä ehdotuksissa tuen määrän laskemiseksi ei ilmeisestikään ole otettu huomioon rahoitusmarkkinoiden nykytilaa. |
| --- | --- |

(100)

Komissio panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan laajentamispäätökseen antamassaan vastauksessa esittämissä ehdotuksissa tuen määrän laskemiseksi ei ilmeisestikään ole otettu huomioon rahoitusmarkkinoiden nykytilaa.

| (101) | Tässä yhteydessä ainutkaan osapuoli ei kiistä sitä, että NR ja sen seuraajat ovat saaneet ja saavat huomattavan määrän valtiontukea, mikä osoittaa laajamittaisen rakenneuudistuksen välttämättömyyttä ja minkä vuoksi pankin markkinaosuutta olisi supistettava merkittävästi. |
| --- | --- |

(101)

Tässä yhteydessä ainutkaan osapuoli ei kiistä sitä, että NR ja sen seuraajat ovat saaneet ja saavat huomattavan määrän valtiontukea, mikä osoittaa laajamittaisen rakenneuudistuksen välttämättömyyttä ja minkä vuoksi pankin markkinaosuutta olisi supistettava merkittävästi.

6.3   TUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

6.3.1   YHTEENSOVELTUVUUDEN ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA

| (102) | Kuten laajentamispäätöksessä on todettu (4.2.1 kohdassa), komissio ei ole soveltanut perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa 5 päivänä joulukuuta 2007 tehdyssä päätöksessään, joka koskee NR:lle myönnettyä pelastustukea (35), toisin sanoen aloittamispäätöksessään. Tuolloin myönnetyllä tuella ei kuitenkaan puututtu häiriöihin koko jäsenvaltion alueella, vaan pikemminkin siinä oli kyse yksittäisistä ongelmista, jotka liittyivät NR:n tilanteeseen (36). Näissä olosuhteissa ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti (37) komissio päätteli, ettei perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa voitu soveltaa. |
| --- | --- |

(102)

Kuten laajentamispäätöksessä on todettu (4.2.1 kohdassa), komissio ei ole soveltanut perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa 5 päivänä joulukuuta 2007 tehdyssä päätöksessään, joka koskee NR:lle myönnettyä pelastustukea (35), toisin sanoen aloittamispäätöksessään. Tuolloin myönnetyllä tuella ei kuitenkaan puututtu häiriöihin koko jäsenvaltion alueella, vaan pikemminkin siinä oli kyse yksittäisistä ongelmista, jotka liittyivät NR:n tilanteeseen (36). Näissä olosuhteissa ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti (37) komissio päätteli, ettei perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa voitu soveltaa.

| (103) | Tämän jälkeen komissio kuitenkin totesi, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavia häiriöitä jäsenvaltioiden talouteen eivätkä pankkeja tukevat toimenpiteet ehkäise näitä häiriöitä, tiedonannossaan valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (38), jäljempänä ’pankkitiedonanto’, tiedonannossaan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (39), jäljempänä ’pääomapohjanvahvistamistiedonanto’, IAC:ssä ja tiedonannossaan elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella, jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’ (40). Yhdistyneelle kuningaskunnalle tämä vahvistettiin, kun komissio hyväksyi useat Yhdistyneen kuningaskunnan rahoituskriisin torjumiseksi tarkoitetut toimenpiteet (41). Kuten laajentamispäätöksessä on todettu, tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi oltava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

(103)

Tämän jälkeen komissio kuitenkin totesi, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavia häiriöitä jäsenvaltioiden talouteen eivätkä pankkeja tukevat toimenpiteet ehkäise näitä häiriöitä, tiedonannossaan valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (38), jäljempänä ’pankkitiedonanto’, tiedonannossaan rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi (39), jäljempänä ’pääomapohjanvahvistamistiedonanto’, IAC:ssä ja tiedonannossaan elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella, jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’ (40). Yhdistyneelle kuningaskunnalle tämä vahvistettiin, kun komissio hyväksyi useat Yhdistyneen kuningaskunnan rahoituskriisin torjumiseksi tarkoitetut toimenpiteet (41). Kuten laajentamispäätöksessä on todettu, tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi oltava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohta.

6.3.2   TUEN SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

| (104) | Komissio on vahvistanut, että NR, BankCo ja AssetCo hyötyvät useista valtiontukitoimenpiteistä. Kyseiset toimenpiteet ovat monentyyppisiä. NR:n jakamista voidaan verrata arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan toimenpiteeseen, kun taas pääomankorotukset ovat pääomapohjan vahvistamista. Komissio arvioi ennen Yhdistyneen kuningaskunnan toimittaman rakenneuudistussuunnitelman, johon kyseiset toimenpiteet sisältyvät, arvioimista NR:n jakamista IAC:n perusteella ja pääomanvahvistamista pääomanvahvistamistiedonannon perusteella tarkastaakseen, ovatko ne kyseisten tiedonantojen mukaiset. |
| --- | --- |

(104)

Komissio on vahvistanut, että NR, BankCo ja AssetCo hyötyvät useista valtiontukitoimenpiteistä. Kyseiset toimenpiteet ovat monentyyppisiä. NR:n jakamista voidaan verrata arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan toimenpiteeseen, kun taas pääomankorotukset ovat pääomapohjan vahvistamista. Komissio arvioi ennen Yhdistyneen kuningaskunnan toimittaman rakenneuudistussuunnitelman, johon kyseiset toimenpiteet sisältyvät, arvioimista NR:n jakamista IAC:n perusteella ja pääomanvahvistamista pääomanvahvistamistiedonannon perusteella tarkastaakseen, ovatko ne kyseisten tiedonantojen mukaiset.

| (105) | Komissio totesi laajentamispäätöksessä, että NR:n jakaminen voitaisiin katsoa ongelmallisten omaisuuserien hoitoon suunnatuksi toimenpiteeksi, joka hyödyttää NR:n taloudellista toimintaa, jota markkinoilla harjoittaa BankCo. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tässä suhteessa useita huomautuksia laajentamispäätökseen. Erityisesti se totesi, että NR on kansallistettu täysimääräisesti, että jakamissuunnitelma laadittiin vasta myöhemmin ja että ennen jakamista omaisuuserät olivat valtion omaisuutta. Edellä esitetyt tosiseikat eivät kuitenkaan estä IAC:n soveltamista, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan tukitoimenpiteet johtivat pankin perustamiseen (BankCo), ja uusi pankki on vapaa edeltäjänsä (NR) arvoltaan alentuneista omaisuuseristä. |
| --- | --- |

(105)

Komissio totesi laajentamispäätöksessä, että NR:n jakaminen voitaisiin katsoa ongelmallisten omaisuuserien hoitoon suunnatuksi toimenpiteeksi, joka hyödyttää NR:n taloudellista toimintaa, jota markkinoilla harjoittaa BankCo. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tässä suhteessa useita huomautuksia laajentamispäätökseen. Erityisesti se totesi, että NR on kansallistettu täysimääräisesti, että jakamissuunnitelma laadittiin vasta myöhemmin ja että ennen jakamista omaisuuserät olivat valtion omaisuutta. Edellä esitetyt tosiseikat eivät kuitenkaan estä IAC:n soveltamista, sillä Yhdistyneen kuningaskunnan tukitoimenpiteet johtivat pankin perustamiseen (BankCo), ja uusi pankki on vapaa edeltäjänsä (NR) arvoltaan alentuneista omaisuuseristä.

| (106) | Ongelmallisten omaisuuserien hoitoon suuntautuneiden toimenpiteiden erityiset edellytykset on annettu IAC:ssä (42). IAC:n 5.2 kohdan mukaan ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet edellyttävät täydellisten tietojen antamista läpinäkyvästi ja etukäteen ja niihin olisi liityttävä asianmukainen kustannusten jakaminen, jossa ongelmalliset omaisuuserät arvostettaisiin asianmukaisesti ja valtiolle maksettaisiin asianmukaiset korvaukset ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimenpiteistä. Näin varmistettaisiin osakkeenomistajien vastuu. |
| --- | --- |

(106)

Ongelmallisten omaisuuserien hoitoon suuntautuneiden toimenpiteiden erityiset edellytykset on annettu IAC:ssä (42). IAC:n 5.2 kohdan mukaan ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet edellyttävät täydellisten tietojen antamista läpinäkyvästi ja etukäteen ja niihin olisi liityttävä asianmukainen kustannusten jakaminen, jossa ongelmalliset omaisuuserät arvostettaisiin asianmukaisesti ja valtiolle maksettaisiin asianmukaiset korvaukset ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimenpiteistä. Näin varmistettaisiin osakkeenomistajien vastuu.

| (107) | Täydellisten tietojen antaminen läpinäkyvästi ja etukäteen edellyttää omaisuuserien ja riskialttiuden tunnistamista. Tämä on välttämätöntä, jotta tuen määrä ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuissa toimenpiteissä voitaisiin tunnistaa ja arvioida, onko tuki välttämätöntä väliaikaisen ongelman ratkaisemiseksi vai onko kyseinen pankki teknisesti maksukyvytön. |
| --- | --- |

(107)

Täydellisten tietojen antaminen läpinäkyvästi ja etukäteen edellyttää omaisuuserien ja riskialttiuden tunnistamista. Tämä on välttämätöntä, jotta tuen määrä ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuissa toimenpiteissä voitaisiin tunnistaa ja arvioida, onko tuki välttämätöntä väliaikaisen ongelman ratkaisemiseksi vai onko kyseinen pankki teknisesti maksukyvytön.

| (108) | Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvioinnista IAC:n 38 kohdassa todetaan, että jos omaisuuserien arviointi vaikuttaa erityisen monimutkaiselta, voidaan harkita vaihtoehtoisia lähestymistapoja. Valtio voi esimerkiksi ostaa pankin kannattavat toiminnot tai valtio voi omistaa pankin (tai pankki voidaan kansallistaa). Viimeksi mainitussa tapauksessa ennakkoon tehty arvostus ei ole tarpeen, jos arvostus toteutetaan rakenneuudistuksen tai likvidaation yhteydessä. |
| --- | --- |

(108)

Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvioinnista IAC:n 38 kohdassa todetaan, että jos omaisuuserien arviointi vaikuttaa erityisen monimutkaiselta, voidaan harkita vaihtoehtoisia lähestymistapoja. Valtio voi esimerkiksi ostaa pankin kannattavat toiminnot tai valtio voi omistaa pankin (tai pankki voidaan kansallistaa). Viimeksi mainitussa tapauksessa ennakkoon tehty arvostus ei ole tarpeen, jos arvostus toteutetaan rakenneuudistuksen tai likvidaation yhteydessä.

| (109) | NR kansallistettiinkin ja Yhdistynyt kuningaskunta sai NR:n omistajana tilaisuuden tarkistaa ja tutkia kaikki NR:n omaisuuserät. |
| --- | --- |

(109)

NR kansallistettiinkin ja Yhdistynyt kuningaskunta sai NR:n omistajana tilaisuuden tarkistaa ja tutkia kaikki NR:n omaisuuserät.

| (110) | IAC:n mukaan arvostuksen tarkoituksena on laskea tuen määrä ja sitä kautta kilpailun vääristyminen, jotta voitaisiin määrittää, kuinka laajamittain ”hyvin” laajamittaiseksi. Ennakkoon tehty arvostus ei tässä tapauksessa johtaisi siihen, että komissio asettaisi lisävaatimuksia rakenneuudistuksen perinpohjaisuudelle. |
| --- | --- |

(110)

IAC:n mukaan arvostuksen tarkoituksena on laskea tuen määrä ja sitä kautta kilpailun vääristyminen, jotta voitaisiin määrittää, kuinka laajamittain ”hyvin” laajamittaiseksi. Ennakkoon tehty arvostus ei tässä tapauksessa johtaisi siihen, että komissio asettaisi lisävaatimuksia rakenneuudistuksen perinpohjaisuudelle.

| (111) | Näiden kahden edellä mainitun seikan perusteella jakamista edeltävää arvostusta ei ole syytä tehdä. Omaisuuserien jakamista seuraavassa arvostuksessa [...] päädyttäisiin tällä välin arvostamaan omaisuuseriä markkinoilla. |
| --- | --- |

(111)

Näiden kahden edellä mainitun seikan perusteella jakamista edeltävää arvostusta ei ole syytä tehdä. Omaisuuserien jakamista seuraavassa arvostuksessa [...] päädyttäisiin tällä välin arvostamaan omaisuuseriä markkinoilla.

| (112) | IAC:n 41 kohdassa todetaan arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtoarvosta, että omaisuuserän myymiseen tai omaisuuserän vakuuttamiseen liittyvän omaisuuserän siirtoarvon olisi perustuttava niiden todelliseen taloudelliseen arvoon. Lisäksi on varmistettava valtiolle asianmukainen korvaus. Jos jäsenvaltioiden mielestä on tarpeen erityisesti teknisen maksukyvyttömyyden välttämiseksi määrittää omaisuuserille siirtoarvo, joka ylittää niiden todellisen taloudellisen arvon, on toimenpiteeseen sisältyvä tukiosuus vastaavasti suurempi. Tämä on hyväksyttävää vain, jos sen lisäksi toteutetaan laajamittainen rakenneuudistus ja otetaan käyttöön ehdot, joiden mukaan ylimääräinen tuki voidaan periä takaisin myöhemmin, esimerkiksi takaisinperintälausekkeiden perusteella. Omaisuuserien siirtäminen NR:ltä AssetColle toteutetaan kirjanpitoarvon perusteella. Omaisuuserien todellinen taloudellinen arvo on arvon alenemisen vuoksi siirtoarvoa alhaisempi. Tämän vuoksi ongelmallisten omaisuuserien vaikutus on huomattava, sillä nämä tappiot eivät rasita BankCoa. IAC:n 41 kohdan mukaan pankki tarvitsee näin ollen laajamittaisen rakenneuudistuksen. |
| --- | --- |

(112)

IAC:n 41 kohdassa todetaan arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtoarvosta, että omaisuuserän myymiseen tai omaisuuserän vakuuttamiseen liittyvän omaisuuserän siirtoarvon olisi perustuttava niiden todelliseen taloudelliseen arvoon. Lisäksi on varmistettava valtiolle asianmukainen korvaus. Jos jäsenvaltioiden mielestä on tarpeen erityisesti teknisen maksukyvyttömyyden välttämiseksi määrittää omaisuuserille siirtoarvo, joka ylittää niiden todellisen taloudellisen arvon, on toimenpiteeseen sisältyvä tukiosuus vastaavasti suurempi. Tämä on hyväksyttävää vain, jos sen lisäksi toteutetaan laajamittainen rakenneuudistus ja otetaan käyttöön ehdot, joiden mukaan ylimääräinen tuki voidaan periä takaisin myöhemmin, esimerkiksi takaisinperintälausekkeiden perusteella. Omaisuuserien siirtäminen NR:ltä AssetColle toteutetaan kirjanpitoarvon perusteella. Omaisuuserien todellinen taloudellinen arvo on arvon alenemisen vuoksi siirtoarvoa alhaisempi. Tämän vuoksi ongelmallisten omaisuuserien vaikutus on huomattava, sillä nämä tappiot eivät rasita BankCoa. IAC:n 41 kohdan mukaan pankki tarvitsee näin ollen laajamittaisen rakenneuudistuksen.

| (113) | Tässä yhteydessä on kiistatonta, että NR olisi ilman tukea ollut teknisesti maksukyvytön. NR kansallistettiin, kun Yhdistyneen kuningaskunnan pyrkimys myydä NR kolmansille epäonnistui. Tätä osoittavat myös NR:n FSA:lta saamat vapautukset, ensiksi oikeus sisällyttää koko sen Tier-2-pääoma sen sääntömääräiseen pääoma-asemaan ja näin ollen oikeus toimia täyttämättä sääntömääräisiä vähimmäispääomavaatimuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ehdotuksista käy ilmi, että jollei pankkia olisi jaettu, sen elinkelpoisuuden säilyttämiseksi olisi tarvittu vähintään 6 miljardin punnan pääomankorotus (vertailun vuoksi todettakoon, että pankin pääoma oli ennen kriisiä alle kaksi miljardia puntaa). Ilman valtion väliintuloa ei olisi voitu toteuttaa NR:n jakamista ja sitä seurannutta taloudellisen toiminnan jatkamista BankCossa. Koska NR:n omaisuuseristä suurin osa jäi AssetColle, BankCo saattoi välttää näistä omaisuuseristä aiheutuneet tappiot ja sen kautta pääomansa supistumisen. |
| --- | --- |

(113)

Tässä yhteydessä on kiistatonta, että NR olisi ilman tukea ollut teknisesti maksukyvytön. NR kansallistettiin, kun Yhdistyneen kuningaskunnan pyrkimys myydä NR kolmansille epäonnistui. Tätä osoittavat myös NR:n FSA:lta saamat vapautukset, ensiksi oikeus sisällyttää koko sen Tier-2-pääoma sen sääntömääräiseen pääoma-asemaan ja näin ollen oikeus toimia täyttämättä sääntömääräisiä vähimmäispääomavaatimuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ehdotuksista käy ilmi, että jollei pankkia olisi jaettu, sen elinkelpoisuuden säilyttämiseksi olisi tarvittu vähintään 6 miljardin punnan pääomankorotus (vertailun vuoksi todettakoon, että pankin pääoma oli ennen kriisiä alle kaksi miljardia puntaa). Ilman valtion väliintuloa ei olisi voitu toteuttaa NR:n jakamista ja sitä seurannutta taloudellisen toiminnan jatkamista BankCossa. Koska NR:n omaisuuseristä suurin osa jäi AssetColle, BankCo saattoi välttää näistä omaisuuseristä aiheutuneet tappiot ja sen kautta pääomansa supistumisen.

| (114) | IAC:n 41 kohdan edellytykset on täytetty, kun laajamittainen rakenneuudistus on toteutettu (43), sillä NR:n taloudellista toimintaa, jota BankCo jatkaa, on vähennetty yli 75 prosentilla. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta kansallisti pankin helmikuussa 2008, joten se omistaa pankin osakkeet kokonaan. Ostamalla pankin kannattavat toiminnot kannattamattomien asuntoluottotoimien sijaan valtio lisäsi kannattavien toimintojen arvoa, jotka se aikoi myydä [...] kuluessa. Näin ollen ongelmallisista omaisuuseristä saatu hyöty koituu ainakin osittain valtiolle kannattavien toimintojen korkeampana myyntihintana. |
| --- | --- |

(114)

IAC:n 41 kohdan edellytykset on täytetty, kun laajamittainen rakenneuudistus on toteutettu (43), sillä NR:n taloudellista toimintaa, jota BankCo jatkaa, on vähennetty yli 75 prosentilla. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta kansallisti pankin helmikuussa 2008, joten se omistaa pankin osakkeet kokonaan. Ostamalla pankin kannattavat toiminnot kannattamattomien asuntoluottotoimien sijaan valtio lisäsi kannattavien toimintojen arvoa, jotka se aikoi myydä [...] kuluessa. Näin ollen ongelmallisista omaisuuseristä saatu hyöty koituu ainakin osittain valtiolle kannattavien toimintojen korkeampana myyntihintana.

| (115) | Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien kustannusten jakamisessa valtion, osakkeenomistajien ja velkojien kesken aiemmat osakkeenomistajat ja hybridipääoman omistajat osallistuvat pankin rakenneuudistukseen mahdollisimman laajalti, sillä aiempi (toisin sanoen merkittävien investointimäärien menetykset) on pois pyyhitty NR:n kansallistamisen myötä. Hybridipääoman omistajat [...] AssetCo. Näin ollen ne eivät saa harkinnanvaraisia osinkolippuja ja [...]. Näin ollen ylimääräistä kustannusten jakoa ei tarvita (ks. myös johdanto-osan 150 ja 151 kappale). |
| --- | --- |

(115)

Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien kustannusten jakamisessa valtion, osakkeenomistajien ja velkojien kesken aiemmat osakkeenomistajat ja hybridipääoman omistajat osallistuvat pankin rakenneuudistukseen mahdollisimman laajalti, sillä aiempi (toisin sanoen merkittävien investointimäärien menetykset) on pois pyyhitty NR:n kansallistamisen myötä. Hybridipääoman omistajat [...] AssetCo. Näin ollen ne eivät saa harkinnanvaraisia osinkolippuja ja [...]. Näin ollen ylimääräistä kustannusten jakoa ei tarvita (ks. myös johdanto-osan 150 ja 151 kappale).

| (116) | Ongelmallisista omaisuuseristä maksettavasta korvauksesta IAC:ssä edellytetään, että pankit maksavat jossakin muodossa korvauksen arvoltaan alentuneiden omaisuuserien aiheuttamasta ongelmallisesta pääomasta. Pakollisella korvauksella on kaksi tarkoitusta: varmistaa kustannusten jako ja supistaa kilpailun vääristyminen minimiin. Tässä tapauksessa kustannusten jako saavutettiin kansallistamalla NR (ks. myös johdanto-osan 148 ja 149 kappale). Toisessa tarkoituksessa kilpailun vääristyminen voidaan katsoa supistuneeksi minimiin, kun NR hajotettiin perinpohjaisessa rakenneuudistuksessa (ks. myös johdanto-osan 156 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Lisäksi BankCon ongelmallisiin omaisuuseriin suuntautuneista toimenpiteistä mahdollisesti saama hyöty korvautuu ainakin osittain korkeammalla myyntihinnalla. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa voidaan hyväksyä, että pankin myymisestä saatu tuotto on tietynlainen korvaus valtiolle, sillä se supistaa kokonaispelastuskustannuksia. |
| --- | --- |

(116)

Ongelmallisista omaisuuseristä maksettavasta korvauksesta IAC:ssä edellytetään, että pankit maksavat jossakin muodossa korvauksen arvoltaan alentuneiden omaisuuserien aiheuttamasta ongelmallisesta pääomasta. Pakollisella korvauksella on kaksi tarkoitusta: varmistaa kustannusten jako ja supistaa kilpailun vääristyminen minimiin. Tässä tapauksessa kustannusten jako saavutettiin kansallistamalla NR (ks. myös johdanto-osan 148 ja 149 kappale). Toisessa tarkoituksessa kilpailun vääristyminen voidaan katsoa supistuneeksi minimiin, kun NR hajotettiin perinpohjaisessa rakenneuudistuksessa (ks. myös johdanto-osan 156 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Lisäksi BankCon ongelmallisiin omaisuuseriin suuntautuneista toimenpiteistä mahdollisesti saama hyöty korvautuu ainakin osittain korkeammalla myyntihinnalla. Tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa voidaan hyväksyä, että pankin myymisestä saatu tuotto on tietynlainen korvaus valtiolle, sillä se supistaa kokonaispelastuskustannuksia.

| (117) | AssetColle jääviä ongelmallisia omaisuuseriä hoitaa yksinomaan AssetCo, joka erotetaan BankCosta, josta se tulee organisatorisesti riippumattomaksi. |
| --- | --- |

(117)

AssetColle jääviä ongelmallisia omaisuuseriä hoitaa yksinomaan AssetCo, joka erotetaan BankCosta, josta se tulee organisatorisesti riippumattomaksi.

| (118) | Näin ollen päätellään, että laajamittaisen rakenneuudistussuunnitelman huomioon ottaen BankCoa hyödyntävä ongelmallisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi on IAC:n mukainen. |
| --- | --- |

(118)

Näin ollen päätellään, että laajamittaisen rakenneuudistussuunnitelman huomioon ottaen BankCoa hyödyntävä ongelmallisiin omaisuuseriin kohdistuva tukitoimi on IAC:n mukainen.

| (119) | Pääoman vahvistamista on suunniteltu sekä BankColle että AssetColle. Pääomanvahvistamistiedonannon mukaan pääoman vahvistamisesta olisi maksettava asianmukainen korvaus. |
| --- | --- |

(119)

Pääoman vahvistamista on suunniteltu sekä BankColle että AssetColle. Pääomanvahvistamistiedonannon mukaan pääoman vahvistamisesta olisi maksettava asianmukainen korvaus.

| (120) | BankCo saa 1,4 miljardin punnan pääomankorotuksen tavanomaisten osakkeiden muodossa. Tavanomaisista osakkeista maksettavasta korvauksesta todettakoon, että Yhdistynyt kuningaskunta omisti jo pankin jakamisen aikaan kaikki BankCon osakkeet. Lisäpääomankorotus tavanomaisten osakkeiden muodossa ei muuttanut Yhdistyneen kuningaskunnan osakkeenomistusta BankCossa. Kuten edellä johdanto-osan 114 kappaleessa on jo todettu, Yhdistynyt kuningaskunta kansallisti NR:n, joten se omistaa kaikki sen osakkeet. Lisäksi pääomankorotusvarat katetaan ainakin osittain osakkeista maksettavilla korvauksilla ja myymällä BankCo. |
| --- | --- |

(120)

BankCo saa 1,4 miljardin punnan pääomankorotuksen tavanomaisten osakkeiden muodossa. Tavanomaisista osakkeista maksettavasta korvauksesta todettakoon, että Yhdistynyt kuningaskunta omisti jo pankin jakamisen aikaan kaikki BankCon osakkeet. Lisäpääomankorotus tavanomaisten osakkeiden muodossa ei muuttanut Yhdistyneen kuningaskunnan osakkeenomistusta BankCossa. Kuten edellä johdanto-osan 114 kappaleessa on jo todettu, Yhdistynyt kuningaskunta kansallisti NR:n, joten se omistaa kaikki sen osakkeet. Lisäksi pääomankorotusvarat katetaan ainakin osittain osakkeista maksettavilla korvauksilla ja myymällä BankCo.

| (121) | AssetCo tarvitsi 1,6 miljardin punnan suuruisen pääomankorotuksen vain stressiolosuhteissa. Se ei suorita maksua pääoman vahvistamisesta, jos se toteutetaan. Se myy samoin kuin AssetCo [...] kaikki omaisuuserät markkinoilla. Se käyttää myynnistä saadut tuotot takaisinmaksuun valtiolle, joka on BoE/HMT:n likviditeettitakauksen perusteella pankin vanhimpia velkojia. Tuotot eivät hyödytä AssetCon taloudellista toimintaa. Tämän vuoksi valtiolle maksettava korvaus on itsestään selvä [...]. |
| --- | --- |

(121)

AssetCo tarvitsi 1,6 miljardin punnan suuruisen pääomankorotuksen vain stressiolosuhteissa. Se ei suorita maksua pääoman vahvistamisesta, jos se toteutetaan. Se myy samoin kuin AssetCo [...] kaikki omaisuuserät markkinoilla. Se käyttää myynnistä saadut tuotot takaisinmaksuun valtiolle, joka on BoE/HMT:n likviditeettitakauksen perusteella pankin vanhimpia velkojia. Tuotot eivät hyödytä AssetCon taloudellista toimintaa. Tämän vuoksi valtiolle maksettava korvaus on itsestään selvä [...].

| (122) | Sen vuoksi päätellään, että pääoman vahvistamiset ovat pääomanvahvistamistiedonannon mukaiset. |
| --- | --- |

(122)

Sen vuoksi päätellään, että pääoman vahvistamiset ovat pääomanvahvistamistiedonannon mukaiset.

| (123) | Rakenneuudistustiedonannossa annetaan valtiontukea koskevat säännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen nykyisessä kriisissä. Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus olisi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siihen on rakenneuudistustiedonannon mukaan nykyisessä rahoituskriisissä kuuluttava:






  i) | pankin elinkelpoisuuden palautuminen; |
| --- | --- | --- |

(123)

Rakenneuudistustiedonannossa annetaan valtiontukea koskevat säännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen nykyisessä kriisissä. Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus olisi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siihen on rakenneuudistustiedonannon mukaan nykyisessä rahoituskriisissä kuuluttava:

i)

pankin elinkelpoisuuden palautuminen;

| ii) | riittävä edunsaajan oma osallistuminen (kustannusten jako); |
| --- | --- |

ii)

riittävä edunsaajan oma osallistuminen (kustannusten jako);

| iii) | riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

iii)

riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.

i)   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (124) | Rakenneuudistustiedonannon kohdissa 9, 10 ja 11 todetaan, että jäsenvaltion on toimitettava kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, jossa annetaan täydelliset tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa olisi myös määritettävä rahoituslaitoksen vaikeuksien syyt ja esitettävä vaihtoehdot ehdotetulle rakenneuudistussuunnitelmalle. |
| --- | --- |

(124)

Rakenneuudistustiedonannon kohdissa 9, 10 ja 11 todetaan, että jäsenvaltion on toimitettava kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, jossa annetaan täydelliset tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa olisi myös määritettävä rahoituslaitoksen vaikeuksien syyt ja esitettävä vaihtoehdot ehdotetulle rakenneuudistussuunnitelmalle.

| (125) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot täyttävät rakenneuudistustiedonannon vaatimukset, sillä siinä annetaan tietoja NR:n vaikeuksista ja niiden syistä ja esitetään BankCon liiketoimintamalli. |
| --- | --- |

(125)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot täyttävät rakenneuudistustiedonannon vaatimukset, sillä siinä annetaan tietoja NR:n vaikeuksista ja niiden syistä ja esitetään BankCon liiketoimintamalli.

| (126) | Komissio totesi laajentamispäätöksessään, että BankCosta tulee ilmeisesti elinkelpoinen jakamisen jälkeen. Koska komissio ei kuitenkaan ollut vastaanottanut liiketoimintasuunnitelmaa, josta BankCon elinkelpoisuus todella kävisi ilmi, se ei voinut tehdä päätelmää asiasta. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti yksityiskohtaisen liiketoimintasuunnitelman 10 päivänä kesäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(126)

Komissio totesi laajentamispäätöksessään, että BankCosta tulee ilmeisesti elinkelpoinen jakamisen jälkeen. Koska komissio ei kuitenkaan ollut vastaanottanut liiketoimintasuunnitelmaa, josta BankCon elinkelpoisuus todella kävisi ilmi, se ei voinut tehdä päätelmää asiasta. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti yksityiskohtaisen liiketoimintasuunnitelman 10 päivänä kesäkuuta 2009.

| (127) | Liiketoimintasuunnitelman mukaan BankCosta tulee elinkelpoinen jakamisen jälkeen perustilanteessa ja stressitilanteessa. Se aloittaa toimintansa huomattavasti pienemmällä taseen loppusummalla, joka on [21–24] miljardia puntaa, verrattuna NR:n vastaavaan summaan (104,3 miljardia puntaa vuoden 2008 lopulla), ja nostaa sen [31–34] miljardiin puntaan vuonna 2013. Taseen loppusummaan kuuluu korkealaatuisia omaisuuseriä, ([9–12] miljardin käteisvarat ja kiinnittämättömiä asuntoluotto-omaisuuksia, jotka ovat arvoltaan [7–11] miljardia puntaa). BankColle siirretyn asuntoluottosalkun LTV on keskimäärin [62–67] prosenttia. BankCon velat koostuvat lähinnä NR:n vähittäistalletuksista (19,3 miljardia puntaa) ja hyvin vähäisistä tukkutalletuksista ([1–3] miljardia puntaa). |
| --- | --- |

(127)

Liiketoimintasuunnitelman mukaan BankCosta tulee elinkelpoinen jakamisen jälkeen perustilanteessa ja stressitilanteessa. Se aloittaa toimintansa huomattavasti pienemmällä taseen loppusummalla, joka on [21–24] miljardia puntaa, verrattuna NR:n vastaavaan summaan (104,3 miljardia puntaa vuoden 2008 lopulla), ja nostaa sen [31–34] miljardiin puntaan vuonna 2013. Taseen loppusummaan kuuluu korkealaatuisia omaisuuseriä, ([9–12] miljardin käteisvarat ja kiinnittämättömiä asuntoluotto-omaisuuksia, jotka ovat arvoltaan [7–11] miljardia puntaa). BankColle siirretyn asuntoluottosalkun LTV on keskimäärin [62–67] prosenttia. BankCon velat koostuvat lähinnä NR:n vähittäistalletuksista (19,3 miljardia puntaa) ja hyvin vähäisistä tukkutalletuksista ([1–3] miljardia puntaa).

| (128) | BankCo noudattaa konservatiivisempaa liiketoimintastrategiaa kuin NR. Se keskittyy vain Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäismarkkinoille. BankCo toimii asuntoluotto- ja säästöpankkina. Sen riskihalukkuus on sen liiketoimintastrategian mukaisesti konservatiivinen. BankCo pyrkii ainoastaan yksinkertaiseen A/P1-luokitukseen. |
| --- | --- |

(128)

BankCo noudattaa konservatiivisempaa liiketoimintastrategiaa kuin NR. Se keskittyy vain Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäismarkkinoille. BankCo toimii asuntoluotto- ja säästöpankkina. Sen riskihalukkuus on sen liiketoimintastrategian mukaisesti konservatiivinen. BankCo pyrkii ainoastaan yksinkertaiseen A/P1-luokitukseen.

| (129) | BankCo ei aio lisätä osuuksiaan Yhdistyneen kuningaskunnan säästö- ja asuntoluottomarkkinoilla. Rakenneuudistuksen jälkeen BankCo kattaa noin kolmanneksen NR:n alkuperäisestä koosta. Sen uusi luotonanto rajoittuu yhdeksään miljardiin puntaan vuonna 2010, kun se vuonna 2007 oli 32,2 miljardia puntaa. Tämän uuden luotonannon markkinaosuus on noin 1,5 prosenttia. BankCon bruttoluottojen markkinaosuus on noin [3–6] prosenttia, kun se ennen valtion väliintuloa oli 9,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(129)

BankCo ei aio lisätä osuuksiaan Yhdistyneen kuningaskunnan säästö- ja asuntoluottomarkkinoilla. Rakenneuudistuksen jälkeen BankCo kattaa noin kolmanneksen NR:n alkuperäisestä koosta. Sen uusi luotonanto rajoittuu yhdeksään miljardiin puntaan vuonna 2010, kun se vuonna 2007 oli 32,2 miljardia puntaa. Tämän uuden luotonannon markkinaosuus on noin 1,5 prosenttia. BankCon bruttoluottojen markkinaosuus on noin [3–6] prosenttia, kun se ennen valtion väliintuloa oli 9,7 prosenttia.

| (130) | Asuntoluotonanto rahoitetaan pääasiallisesti vähittäistalletuksilla, ja aluksi vuonna 2009 se on noin [92–95] prosenttia talletuksina olevasta kokonaisrahoituksesta ja kasvaa vähintään noin [68–71] prosenttiin vuonna 2013 (kun se ennen kriisiä oli alle 30 prosenttia). BankCon tukeutuu rajoitetusti tukkurahoitusvälineisiin, joiden osuus on noin [22–35] prosenttia sen asuntoluotto-omaisuudesta. |
| --- | --- |

(130)

Asuntoluotonanto rahoitetaan pääasiallisesti vähittäistalletuksilla, ja aluksi vuonna 2009 se on noin [92–95] prosenttia talletuksina olevasta kokonaisrahoituksesta ja kasvaa vähintään noin [68–71] prosenttiin vuonna 2013 (kun se ennen kriisiä oli alle 30 prosenttia). BankCon tukeutuu rajoitetusti tukkurahoitusvälineisiin, joiden osuus on noin [22–35] prosenttia sen asuntoluotto-omaisuudesta.

| (131) | Näin ollen BankCo tavoittelee keskimäärin <[68–71] prosentin LTV:tä uudessa luotonannossa siten, että uudet luotot eivät saa ylittää [94–97] prosentin LTV:tä. Se keskittyy asunnonomistajille myönnettäviin asuntoluottoihin (joiden osuus olisi noin [...] prosenttia kokonaisluotonannosta) ja jossain määrin vuokrattavien asuntojen luottoihin (noin [...] prosenttia). Se ei enää markkinoi yhteistuotteita (asuntoluotot, joissa on [...] 125 prosentin LTV, yhdistettynä epävarmaan lainaan) eikä se osallistu markkinaluotonantoon. BankCon luotonantoa rajoittaa sen tukeutuminen vähittäistalletuksiin luotonannon rahoittamiseksi, lukuun ottamatta käyttäytymissitoumuksia. BankCo aikoo lainata [6–9] miljardia puntaa vuonna 2010 ja vuosittain [6–8] miljardia puntaa vuosina 2011, 2012 ja 2013. |
| --- | --- |

(131)

Näin ollen BankCo tavoittelee keskimäärin <[68–71] prosentin LTV:tä uudessa luotonannossa siten, että uudet luotot eivät saa ylittää [94–97] prosentin LTV:tä. Se keskittyy asunnonomistajille myönnettäviin asuntoluottoihin (joiden osuus olisi noin [...] prosenttia kokonaisluotonannosta) ja jossain määrin vuokrattavien asuntojen luottoihin (noin [...] prosenttia). Se ei enää markkinoi yhteistuotteita (asuntoluotot, joissa on [...] 125 prosentin LTV, yhdistettynä epävarmaan lainaan) eikä se osallistu markkinaluotonantoon. BankCon luotonantoa rajoittaa sen tukeutuminen vähittäistalletuksiin luotonannon rahoittamiseksi, lukuun ottamatta käyttäytymissitoumuksia. BankCo aikoo lainata [6–9] miljardia puntaa vuonna 2010 ja vuosittain [6–8] miljardia puntaa vuosina 2011, 2012 ja 2013.

| (132) | BankCon odotetaan Yhdistyneen kuningaskunnan toimittaman liiketoimintasuunnitelman mukaan saavuttavan kannattavuutensa takaisin vuonna [...] jolloin sen nettokorkotuotot nousevat [...] miljoonasta punnasta vuonna 2009 [...] miljoonaan puntaan vuonna 2013, ja voitot (tappiot) verojen jälkeen ovat noin -[...] miljoonaa puntaa vuonna 2009, mutta nousevat [...] miljoonaan puntaan vuonna 2013 ja oman pääoman tuotto, jäljempänä ’ROE’, verojen jälkeen on -[...] prosenttia vuonna 2009, mutta nousee noin [9–12] prosenttiin vuonna 2013. Stressitapauksessa nettokorkotuotto nousee [...] miljoonasta punnasta vuonna 2009 [0,1–0,6] miljoonaan puntaan vuonna 2013, voitot (tappiot) verojen jälkeen nousevat noin -[...] miljoonasta punnasta vuonna 2009 [...] miljoonaan puntaan vuonna 2013 ja ROE nousee -[...] prosentista vuonna 2009 noin [...] prosenttiin vuonna 2013. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan edellä mainitut luvut eivät ole korkeampia kuin BankCon tärkeimmillä kilpailijoilla, rakennusyhtiöillä, keskimäärin. |
| --- | --- |

(132)

BankCon odotetaan Yhdistyneen kuningaskunnan toimittaman liiketoimintasuunnitelman mukaan saavuttavan kannattavuutensa takaisin vuonna [...] jolloin sen nettokorkotuotot nousevat [...] miljoonasta punnasta vuonna 2009 [...] miljoonaan puntaan vuonna 2013, ja voitot (tappiot) verojen jälkeen ovat noin -[...] miljoonaa puntaa vuonna 2009, mutta nousevat [...] miljoonaan puntaan vuonna 2013 ja oman pääoman tuotto, jäljempänä ’ROE’, verojen jälkeen on -[...] prosenttia vuonna 2009, mutta nousee noin [9–12] prosenttiin vuonna 2013. Stressitapauksessa nettokorkotuotto nousee [...] miljoonasta punnasta vuonna 2009 [0,1–0,6] miljoonaan puntaan vuonna 2013, voitot (tappiot) verojen jälkeen nousevat noin -[...] miljoonasta punnasta vuonna 2009 [...] miljoonaan puntaan vuonna 2013 ja ROE nousee -[...] prosentista vuonna 2009 noin [...] prosenttiin vuonna 2013. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan edellä mainitut luvut eivät ole korkeampia kuin BankCon tärkeimmillä kilpailijoilla, rakennusyhtiöillä, keskimäärin.

| (133) | Tarkasteltaessa BankCon sääntömääräistä pääoma-asemaa voidaan todeta, että pankin pääomaa korotetaan riittävästi 1,4 miljardilla punnalla jakamisen jälkeen. Kun tämä yhdistetään sen saamiin merkittäviin käteisvaroihin, Tier-1-pääomasuhde on yli [48–53] prosenttia jakamisen aikaan, mutta laskee noin [16–21] prosenttiin vuonna 2013 sen jälkeen, kun BankCo on lisännyt luotonantoaan käyttämällä saamiaan suuria käteisvaroja ja lisäämällä uutta rahoitusta. BankCon pääomaa on myös vahvistettu riittävästi [...]. Liiketoimintasuunnitelman mukaan BankCo voi [...] punnasta [...] miljardiin puntaan [...] miljardia vakavassa tilanteessa pysyen kuitenkin elinkelpoisena. |
| --- | --- |

(133)

Tarkasteltaessa BankCon sääntömääräistä pääoma-asemaa voidaan todeta, että pankin pääomaa korotetaan riittävästi 1,4 miljardilla punnalla jakamisen jälkeen. Kun tämä yhdistetään sen saamiin merkittäviin käteisvaroihin, Tier-1-pääomasuhde on yli [48–53] prosenttia jakamisen aikaan, mutta laskee noin [16–21] prosenttiin vuonna 2013 sen jälkeen, kun BankCo on lisännyt luotonantoaan käyttämällä saamiaan suuria käteisvaroja ja lisäämällä uutta rahoitusta. BankCon pääomaa on myös vahvistettu riittävästi [...]. Liiketoimintasuunnitelman mukaan BankCo voi [...] punnasta [...] miljardiin puntaan [...] miljardia vakavassa tilanteessa pysyen kuitenkin elinkelpoisena.

| (134) | Tarkasteltaessa lopuksi likviditeettiä voidaan todeta, että BankCo aikoo säilyttää likviditeettisuhteensa (käteisvarat suhteessa omaisuuseriin) yli [19–22] prosentissa vuosina 2009–2013, mikä Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan on rakennusyritysten suhteen mukaista ja ylittää monipuolisempien pankkien keskiarvon Yhdistyneessä kuningaskunnassa (näiden likviditeettisuhde on 5–10 prosenttia). BankCon säilyttämä peruslikviditeetti kattaa [17–20] prosenttia vähittäistalletuksista ja noin [3–6] kuukautta tukkuasiakkaiden maturiteeteista. |
| --- | --- |

(134)

Tarkasteltaessa lopuksi likviditeettiä voidaan todeta, että BankCo aikoo säilyttää likviditeettisuhteensa (käteisvarat suhteessa omaisuuseriin) yli [19–22] prosentissa vuosina 2009–2013, mikä Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan on rakennusyritysten suhteen mukaista ja ylittää monipuolisempien pankkien keskiarvon Yhdistyneessä kuningaskunnassa (näiden likviditeettisuhde on 5–10 prosenttia). BankCon säilyttämä peruslikviditeetti kattaa [17–20] prosenttia vähittäistalletuksista ja noin [3–6] kuukautta tukkuasiakkaiden maturiteeteista.

| (135) | Suunnitelmassa annetaan tietoja myös BankCon irrottautumisesta tilapäisestä julkisesta omistuksesta, mistä seuraa, että valtiolla on mahdollisuus saada osittain tai kokonaan takaisin NR:ään, BankCohon ja AssetCohon sijoitetut varat. |
| --- | --- |

(135)

Suunnitelmassa annetaan tietoja myös BankCon irrottautumisesta tilapäisestä julkisesta omistuksesta, mistä seuraa, että valtiolla on mahdollisuus saada osittain tai kokonaan takaisin NR:ään, BankCohon ja AssetCohon sijoitetut varat.

| (136) | Edellä esitetyn perusteella komission epäilyt BankCon elinkelpoisuudesta ovat vähentyneet. Tämä päätelmä on komission alkuperäisen arvion ja kolmansilta laajentamispäätöksen yhteydessä saatujen huomautusten mukainen. |
| --- | --- |

(136)

Edellä esitetyn perusteella komission epäilyt BankCon elinkelpoisuudesta ovat vähentyneet. Tämä päätelmä on komission alkuperäisen arvion ja kolmansilta laajentamispäätöksen yhteydessä saatujen huomautusten mukainen.

ii)   Omavastuu/kustannusten jako

| (137) | Rakenneuudistustiedonannossa todetaan, että edunsaajan asianmukainen omavastuu on välttämätöntä, jotta tuki voitaisiin rajoittaa minimiin ja ehkäistä kilpailun vääristymistä ja moraalikatoa. Tämän vuoksi: a) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja b) varmistettava merkittävä omavastuu. |
| --- | --- |

(137)

Rakenneuudistustiedonannossa todetaan, että edunsaajan asianmukainen omavastuu on välttämätöntä, jotta tuki voitaisiin rajoittaa minimiin ja ehkäistä kilpailun vääristymistä ja moraalikatoa. Tämän vuoksi: a) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja b) varmistettava merkittävä omavastuu.

| (138) | Periaatteet, jotka koskevat edunsaajapankin omavastuuta rakenneuudistusvaiheessa annetaan rakenneuudistustiedonannon 3 kohdassa. Siinä edellytetään, että (i) rakenneuudistustuki rajoitetaan minimiin kattamaan elinkelpoisuuden palauttamiseksi tarvittavat kustannukset; (ii) edunsaajapankin olisi käytettävä mahdollisimman pitkälle omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi, esimerkiksi myymällä omaisuuseriään, ja (iii) rakenneuudistukseen liittyvät kustannukset olisi annettava niiden maksettaviksi, jotka investoivat pankkiin maksaen tappiot käytettävissä olevalla pääomalla ja maksamalla asianmukaisen korvauksen valtion väliintulosta. Kustannusten jaolla on kaksitahoinen tavoite: sillä halutaan rajoittaa kilpailun vääristymistä ja välttää moraalikato (44). |
| --- | --- |

(138)

Periaatteet, jotka koskevat edunsaajapankin omavastuuta rakenneuudistusvaiheessa annetaan rakenneuudistustiedonannon 3 kohdassa. Siinä edellytetään, että (i) rakenneuudistustuki rajoitetaan minimiin kattamaan elinkelpoisuuden palauttamiseksi tarvittavat kustannukset; (ii) edunsaajapankin olisi käytettävä mahdollisimman pitkälle omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi, esimerkiksi myymällä omaisuuseriään, ja (iii) rakenneuudistukseen liittyvät kustannukset olisi annettava niiden maksettaviksi, jotka investoivat pankkiin maksaen tappiot käytettävissä olevalla pääomalla ja maksamalla asianmukaisen korvauksen valtion väliintulosta. Kustannusten jaolla on kaksitahoinen tavoite: sillä halutaan rajoittaa kilpailun vääristymistä ja välttää moraalikato (44).

| (139) | Komission epäilyt sen suhteen, ettei tukea olisi rajoitettu ehdottomasti välttämättömään NR:n (BankCon) pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ovat vähentyneet (ks. myös johdanto-osan 141 kappale). Lopulliseen rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly uutta luotonantoa, joka ylittäisi kriisiä edeltäneen tason, eikä uusien liiketoimintojen ostamista. |
| --- | --- |

(139)

Komission epäilyt sen suhteen, ettei tukea olisi rajoitettu ehdottomasti välttämättömään NR:n (BankCon) pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ovat vähentyneet (ks. myös johdanto-osan 141 kappale). Lopulliseen rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly uutta luotonantoa, joka ylittäisi kriisiä edeltäneen tason, eikä uusien liiketoimintojen ostamista.

| (140) | AssetCon BankColle jakamisen yhteydessä siirtämät käteisvarat käytetään pääasiallisesti [6–9] miljardin punnan luotonantotavoitteen saavuttamiseen vuonna 2010. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että tämän luotonantotavoitteen saavuttamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluottomarkkinoiden on vakiinnuttava, sillä niillä on ollut tarjontavaikeuksia (jotka johtuvat erityisesti NR:n negatiivisesta nettoluotonannosta sen aktiivisessa asuntoluoton takaisinmaksuohjelmassa), minkä vuoksi asuntojen hinnat ovat laskeneet Yhdistyneessä kuningaskunnassa. BankCon luotonantotavoite vuodelle 2011 laskee myös [6–8] miljardiin puntaan. Näin ollen rakenneuudistuskustannukset on rajoitettu ehdottomasti välttämättömään. |
| --- | --- |

(140)

AssetCon BankColle jakamisen yhteydessä siirtämät käteisvarat käytetään pääasiallisesti [6–9] miljardin punnan luotonantotavoitteen saavuttamiseen vuonna 2010. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että tämän luotonantotavoitteen saavuttamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluottomarkkinoiden on vakiinnuttava, sillä niillä on ollut tarjontavaikeuksia (jotka johtuvat erityisesti NR:n negatiivisesta nettoluotonannosta sen aktiivisessa asuntoluoton takaisinmaksuohjelmassa), minkä vuoksi asuntojen hinnat ovat laskeneet Yhdistyneessä kuningaskunnassa. BankCon luotonantotavoite vuodelle 2011 laskee myös [6–8] miljardiin puntaan. Näin ollen rakenneuudistuskustannukset on rajoitettu ehdottomasti välttämättömään.

| (141) | Laatiessaan rakenneuudistussuunnitelmaa Yhdistynyt kuningaskunta valitsi ratkaisun, joka edellyttää alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltua vähemmän tukea. Kuten johdanto-osan 23 kappaleessa on todettu, vaihtoehto NR:n jakamiselle olisi ollut NR:n toiminnan jatkaminen, mihin olisi tarvittu vähintään kuuden miljardin punnan pääomankorotukset (kun lopullisessa rakenneuudistussuunnitelmassa enimmäismäärä oli kolme miljardia puntaa stressitapauksessa). Jakamisen jälkeen pääomaa tarvittiin vähemmän BankColle ja AssetColle yhteensä, sillä AssetCo toimii yksin asuntoluotonantajana, joten siihen sovelletaan alempia sääntömääräisiä vähimmäispääomavaatimuksia kuin tavalliseen pankkiin. Tämän vuoksi jakaminen rajoitti tuen varmistamaan NR:n elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(141)

Laatiessaan rakenneuudistussuunnitelmaa Yhdistynyt kuningaskunta valitsi ratkaisun, joka edellyttää alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltua vähemmän tukea. Kuten johdanto-osan 23 kappaleessa on todettu, vaihtoehto NR:n jakamiselle olisi ollut NR:n toiminnan jatkaminen, mihin olisi tarvittu vähintään kuuden miljardin punnan pääomankorotukset (kun lopullisessa rakenneuudistussuunnitelmassa enimmäismäärä oli kolme miljardia puntaa stressitapauksessa). Jakamisen jälkeen pääomaa tarvittiin vähemmän BankColle ja AssetColle yhteensä, sillä AssetCo toimii yksin asuntoluotonantajana, joten siihen sovelletaan alempia sääntömääräisiä vähimmäispääomavaatimuksia kuin tavalliseen pankkiin. Tämän vuoksi jakaminen rajoitti tuen varmistamaan NR:n elinkelpoisuuden.

| (142) | Lisäksi jakamisen jälkeen BankCon asuntoluottosalkun LTV-suhde on korkeampi kuin useimpien rakennusyritysten, joiden katsotaan olevan sen tärkeimpiä kilpailijoita, ja BankCon ROE pysyy vuoteen 2013 asti merkittävästi alhaisempana kuin Yhdistyneen kuningaskunnan pankkien ja rakennusyritysten. |
| --- | --- |

(142)

Lisäksi jakamisen jälkeen BankCon asuntoluottosalkun LTV-suhde on korkeampi kuin useimpien rakennusyritysten, joiden katsotaan olevan sen tärkeimpiä kilpailijoita, ja BankCon ROE pysyy vuoteen 2013 asti merkittävästi alhaisempana kuin Yhdistyneen kuningaskunnan pankkien ja rakennusyritysten.

| (143) | Lisäksi vallitsevissa markkinaoloissa stressitestin tulokset on otettava huomioon pankin elinkelpoisuutta arvioitaessa (45). Tässä yhteydessä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat vahvistaneet, että BankCoa koskevat FSA:n sääntömääräiset vähimmäispääomavaatimukset ovat 1,4 miljardia puntaa. Lisäksi BankCo [...]. Yhdistynyt kuningaskunta on osoittanut, että jos BankColle siirrettäisiin lisää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä, pankki olisi tasapainotettava valtion suorittamilla ylimääräisillä pääomankorotuksilla pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja säilyttämällä reaalitalouden rajoitettu luotonanto. |
| --- | --- |

(143)

Lisäksi vallitsevissa markkinaoloissa stressitestin tulokset on otettava huomioon pankin elinkelpoisuutta arvioitaessa (45). Tässä yhteydessä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat vahvistaneet, että BankCoa koskevat FSA:n sääntömääräiset vähimmäispääomavaatimukset ovat 1,4 miljardia puntaa. Lisäksi BankCo [...]. Yhdistynyt kuningaskunta on osoittanut, että jos BankColle siirrettäisiin lisää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä, pankki olisi tasapainotettava valtion suorittamilla ylimääräisillä pääomankorotuksilla pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja säilyttämällä reaalitalouden rajoitettu luotonanto.

| (144) | Pankki itse vastaa rakenneuudistuskustannuksista mahdollisimman pitkälle lainojen takaisinmaksujen ja omaisuuserien sijoittamisen kautta. Ensiksi NR rajoitti tarvittavan tuen määrää kannustamalla jäljelle jääneitä asiakkaitaan maksamaan lainojaan takaisin ja rahoittamalla ne kilpailijoiden kanssa huhtikuusta 2008 vuoden 2009 alkupuolelle. NR menetti näillä toimillaan korkealaatuisia asiakkaitaan eli ne, jotka onnistuivat löytämään luotonantoon valmiin pankin. Aktiivisesta asuntoluottojen takaisinmaksuohjelmasta saatu tuotto käytettiin valtiolle suunnattuihin takaisinmaksuihin. Näin ollen BoE/HMT:n likviditeettitakaus laski 27 miljardista punnasta (vuoden 2007 lopulla) 14,5 miljardiin puntaan (30. kesäkuuta 2009). |
| --- | --- |

(144)

Pankki itse vastaa rakenneuudistuskustannuksista mahdollisimman pitkälle lainojen takaisinmaksujen ja omaisuuserien sijoittamisen kautta. Ensiksi NR rajoitti tarvittavan tuen määrää kannustamalla jäljelle jääneitä asiakkaitaan maksamaan lainojaan takaisin ja rahoittamalla ne kilpailijoiden kanssa huhtikuusta 2008 vuoden 2009 alkupuolelle. NR menetti näillä toimillaan korkealaatuisia asiakkaitaan eli ne, jotka onnistuivat löytämään luotonantoon valmiin pankin. Aktiivisesta asuntoluottojen takaisinmaksuohjelmasta saatu tuotto käytettiin valtiolle suunnattuihin takaisinmaksuihin. Näin ollen BoE/HMT:n likviditeettitakaus laski 27 miljardista punnasta (vuoden 2007 lopulla) 14,5 miljardiin puntaan (30. kesäkuuta 2009).

| (145) | Toiseksi NR myi HERM-salkkunsa noin 2,2 miljardista punnasta. Tällä toimenpiteellä saatiin varoja, joilla maksettiin takaisin osa BoE/HMT:n likviditeettitakauksesta. Varojen saanti on varmaa, sillä toimenpide on jo toteutettu. |
| --- | --- |

(145)

Toiseksi NR myi HERM-salkkunsa noin 2,2 miljardista punnasta. Tällä toimenpiteellä saatiin varoja, joilla maksettiin takaisin osa BoE/HMT:n likviditeettitakauksesta. Varojen saanti on varmaa, sillä toimenpide on jo toteutettu.

| (146) | NR on myös supistanut välttämättömän tuen määrää vähentämällä suuresti uutta luotonantoa vuosina 2008 ja 2009 (kolme miljardia puntaa vuonna 2008 ja 1,3 miljardia puntaa 30. kesäkuuta 2009 mennessä, kun vuonna 2007 luotonanto oli ollut 32,3 miljardia puntaa). |
| --- | --- |

(146)

NR on myös supistanut välttämättömän tuen määrää vähentämällä suuresti uutta luotonantoa vuosina 2008 ja 2009 (kolme miljardia puntaa vuonna 2008 ja 1,3 miljardia puntaa 30. kesäkuuta 2009 mennessä, kun vuonna 2007 luotonanto oli ollut 32,3 miljardia puntaa).

| (147) | Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että komission epäilyt tuen määrän rajoittamisesta ovat vähentyneet ja että NR:n omavastuu on riittävä. |
| --- | --- |

(147)

Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että komission epäilyt tuen määrän rajoittamisesta ovat vähentyneet ja että NR:n omavastuu on riittävä.

| (148) | Kustannusten jaon suhteen rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, ettei valtio saa yksin vastata rakenneuudistuskustannuksista, vaan että myös pankin aiempien sijoittajien ja osakkeenomistajien on osallistuttava niihin. |
| --- | --- |

(148)

Kustannusten jaon suhteen rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, ettei valtio saa yksin vastata rakenneuudistuskustannuksista, vaan että myös pankin aiempien sijoittajien ja osakkeenomistajien on osallistuttava niihin.

| (149) | NR kansallistettiin ja sen aiemmille osakkeenomistajille maksetaan korvauksia vain yhtiön arvon perusteella ilman valtiontukea (46). Näin ollen korvaus lienee suurin piirtein nollatasoa. Tämä tarkoittaa sitä, että aiemmat osakkeenomistajat on maksettu pois ja niiden voidaan katsoa osallistuneen riittävästi NR:n tappion kustannuksiin. |
| --- | --- |

(149)

NR kansallistettiin ja sen aiemmille osakkeenomistajille maksetaan korvauksia vain yhtiön arvon perusteella ilman valtiontukea (46). Näin ollen korvaus lienee suurin piirtein nollatasoa. Tämä tarkoittaa sitä, että aiemmat osakkeenomistajat on maksettu pois ja niiden voidaan katsoa osallistuneen riittävästi NR:n tappion kustannuksiin.

| (150) | Lisäksi NR:n etuoikeuksiltaan huonommassa asemassa olevat velkojat jäävät AssetCohon. Tämä tarkoittaa sitä, että niille maksetaan korvaukset määristä, jotka niiltä on peritty AssetCon omaisuuseristä. Huonommassa etuoikeusasemassa olevina velkojina [...]. Toisaalta valtio on sen AssetColle myöntämien lainojen perusteella vanhimpia velkojia (BoE/HMT:n likviditeettitakaus ja käyttöpääoma). Tämän vuoksi [...]. Lisäksi NR on äskettäin päättänyt lykätä osinkolippujen maksamista ja Tier-2:n kumulatiivisen peruspääoman maksujen maksamista ja siihen liittyvien Tier-1-välineiden maksamista, jos sillä on harkintavalta tehdä näin. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut siihen, että AssetCo lykkää edelleen kyseisiä maksuja jakamisen jälkeen. [...]. |
| --- | --- |

(150)

Lisäksi NR:n etuoikeuksiltaan huonommassa asemassa olevat velkojat jäävät AssetCohon. Tämä tarkoittaa sitä, että niille maksetaan korvaukset määristä, jotka niiltä on peritty AssetCon omaisuuseristä. Huonommassa etuoikeusasemassa olevina velkojina [...]. Toisaalta valtio on sen AssetColle myöntämien lainojen perusteella vanhimpia velkojia (BoE/HMT:n likviditeettitakaus ja käyttöpääoma). Tämän vuoksi [...]. Lisäksi NR on äskettäin päättänyt lykätä osinkolippujen maksamista ja Tier-2:n kumulatiivisen peruspääoman maksujen maksamista ja siihen liittyvien Tier-1-välineiden maksamista, jos sillä on harkintavalta tehdä näin. Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut siihen, että AssetCo lykkää edelleen kyseisiä maksuja jakamisen jälkeen. [...].

| (151) | Näin ollen moraalikato on hoidettu asianmukaisesti pankin aiempien pääomanomistajien osallistumisella. |
| --- | --- |

(151)

Näin ollen moraalikato on hoidettu asianmukaisesti pankin aiempien pääomanomistajien osallistumisella.

| (152) | Tämän vuoksi on pääteltävä, että NR ja sen pääomanomistajat ovat osallistuneet rakenneuudistukseen mahdollisimman laajalti. |
| --- | --- |

(152)

Tämän vuoksi on pääteltävä, että NR ja sen pääomanomistajat ovat osallistuneet rakenneuudistukseen mahdollisimman laajalti.

iii)   Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

| (153) | Komissio esitti laajentamispäätöksessä epäilynsä siitä, rajoittivatko Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamat toimenpiteet riittävästi kilpailun vääristymistä niin, että NR:n BankCon kautta markkinoilla jatkuvan taloudellisen toiminnan aiheuttama kilpailun vääristyminen estetään. Kolmannet esittivät saman epäilyn. Ne korostivat BankCon vahvaa asemaa Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluotto- ja säästömarkkinoilla ja ehdottivat toimenpiteitä BankCon aiheuttaman kilpailun vääristymisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(153)

Komissio esitti laajentamispäätöksessä epäilynsä siitä, rajoittivatko Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottamat toimenpiteet riittävästi kilpailun vääristymistä niin, että NR:n BankCon kautta markkinoilla jatkuvan taloudellisen toiminnan aiheuttama kilpailun vääristyminen estetään. Kolmannet esittivät saman epäilyn. Ne korostivat BankCon vahvaa asemaa Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluotto- ja säästömarkkinoilla ja ehdottivat toimenpiteitä BankCon aiheuttaman kilpailun vääristymisen estämiseksi.

| (154) | Rakenneuudistustiedonannossa todetaan kilpailun vääristymistä rajoittavista toimenpiteistä, että komission on otettava arviossaan huomioon tuen määrä, kustannusten jaon osuus ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Analyysin perusteella olisi toteutettava aiheelliset korvaavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(154)

Rakenneuudistustiedonannossa todetaan kilpailun vääristymistä rajoittavista toimenpiteistä, että komission on otettava arviossaan huomioon tuen määrä, kustannusten jaon osuus ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Analyysin perusteella olisi toteutettava aiheelliset korvaavat toimenpiteet.

| (155) | NR on aiheuttanut merkittävää kilpailun vääristymistä. NR:n seuraajalla BankColla on vahva rahoitus, eikä sitä koske NR:n aiemman riskiluotonannon rasite. NR:n säilyttämiseksi liiketoiminnassa syyskuusta 2007 alkaen ja jakamisen helpottamiseksi on tarvittu ja tarvitaan suuria määriä tukea. NR on kuitenkin paljon pienempi pankki, ja Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut riittävästi toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(155)

NR on aiheuttanut merkittävää kilpailun vääristymistä. NR:n seuraajalla BankColla on vahva rahoitus, eikä sitä koske NR:n aiemman riskiluotonannon rasite. NR:n säilyttämiseksi liiketoiminnassa syyskuusta 2007 alkaen ja jakamisen helpottamiseksi on tarvittu ja tarvitaan suuria määriä tukea. NR on kuitenkin paljon pienempi pankki, ja Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut riittävästi toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.

| (156) | NR ei enää jatka samana taloudellisena toimijana kuin ennen valtion väliintuloa. Se on kansallistettu ja käy läpi perinpohjaista rakenneuudistusta. Tämän seurauksena NR:ää paljon pienempi pankki BankCo kilpailee Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäismarkkinoilla. BankCon taseen loppusumma on jakamisen jälkeen noin [17–22] prosenttia NR:n vuoden 2007 taseen loppusummasta. Koska pankilla on kuitenkin jakamisen aikaan paljon käteisvaroja ja se voi rahoittaa toimintansa lähes yksinomaan vähittäistalletuksilla, se voi kasvaa alkuvuosina nopeasti, joten on oikeudenmukaisempaa käyttää rakenneuudistuskauden lopun ”vakiintunutta” tilannetta arvioitaessa supistumisen suuruutta. Tuolloin taseen loppusumma on alle [30–35] prosenttia NR:n alkuperäisestä koosta vuonna 2007. Pankin markkinaosuus (joka perustui uuteen bruttoluotonantoon) asuntoluottomarkkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen on noin [3–6] prosenttia ([6–9] miljardia puntaa) vuoteen 2013 saakka, kun se vuonna 2007 oli kahdeksan prosenttia (32,2 miljardia puntaa). Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäistalletusmarkkinoilla BankCon osuus on enintään 1,5 prosenttia vuoden 2013 loppuun saakka (23 miljardia puntaa), kun se syyskuussa 2007 ennen talletuspakoa oli 1,9 prosenttia. Tämä osoittaa, että BankCo on melko pieni pankki eikä mikään markkinajohtaja. Jos BankCon osuutta Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluotto- ja säästömarkkinoilla supistetaan edelleen, sen elinkelpoisuus vaarantuu. |
| --- | --- |

(156)

NR ei enää jatka samana taloudellisena toimijana kuin ennen valtion väliintuloa. Se on kansallistettu ja käy läpi perinpohjaista rakenneuudistusta. Tämän seurauksena NR:ää paljon pienempi pankki BankCo kilpailee Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäismarkkinoilla. BankCon taseen loppusumma on jakamisen jälkeen noin [17–22] prosenttia NR:n vuoden 2007 taseen loppusummasta. Koska pankilla on kuitenkin jakamisen aikaan paljon käteisvaroja ja se voi rahoittaa toimintansa lähes yksinomaan vähittäistalletuksilla, se voi kasvaa alkuvuosina nopeasti, joten on oikeudenmukaisempaa käyttää rakenneuudistuskauden lopun ”vakiintunutta” tilannetta arvioitaessa supistumisen suuruutta. Tuolloin taseen loppusumma on alle [30–35] prosenttia NR:n alkuperäisestä koosta vuonna 2007. Pankin markkinaosuus (joka perustui uuteen bruttoluotonantoon) asuntoluottomarkkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen on noin [3–6] prosenttia ([6–9] miljardia puntaa) vuoteen 2013 saakka, kun se vuonna 2007 oli kahdeksan prosenttia (32,2 miljardia puntaa). Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäistalletusmarkkinoilla BankCon osuus on enintään 1,5 prosenttia vuoden 2013 loppuun saakka (23 miljardia puntaa), kun se syyskuussa 2007 ennen talletuspakoa oli 1,9 prosenttia. Tämä osoittaa, että BankCo on melko pieni pankki eikä mikään markkinajohtaja. Jos BankCon osuutta Yhdistyneen kuningaskunnan asuntoluotto- ja säästömarkkinoilla supistetaan edelleen, sen elinkelpoisuus vaarantuu.

| (157) | NR supisti vuosina 2008 ja 2009 vapaaehtoisesti luotonantonsa hyvin alhaiselle tasolle (kolme miljardia puntaa vuonna 2008 ja 1,3 miljardia puntaa vuoden 2009 alkupuoliskolla, kun se vuonna 2007 oli ollut 32,2 miljardia puntaa, ks. taulukko 1), sillä kilpailukehyksessä sen luotonantoa oli rajoitettu ja sen asiakkaita oli kannustettu aktiivisella asuntolainaohjelmalla siirtämään lainansa kilpailijoille. Viimeksi mainitun toiminnan johdosta NR:n nettoluotonanto supistui vuonna 2008 25,4 miljardilla punnalla. Tästä voidaan päätellä, että NR supisti osuuttaan asuntoluottomarkkinoilla siitä alkaen, kun kilpailukehys julkaistiin vuoden 2008 ensimmäisen vuosineljänneksen lopulla. |
| --- | --- |

(157)

NR supisti vuosina 2008 ja 2009 vapaaehtoisesti luotonantonsa hyvin alhaiselle tasolle (kolme miljardia puntaa vuonna 2008 ja 1,3 miljardia puntaa vuoden 2009 alkupuoliskolla, kun se vuonna 2007 oli ollut 32,2 miljardia puntaa, ks. taulukko 1), sillä kilpailukehyksessä sen luotonantoa oli rajoitettu ja sen asiakkaita oli kannustettu aktiivisella asuntolainaohjelmalla siirtämään lainansa kilpailijoille. Viimeksi mainitun toiminnan johdosta NR:n nettoluotonanto supistui vuonna 2008 25,4 miljardilla punnalla. Tästä voidaan päätellä, että NR supisti osuuttaan asuntoluottomarkkinoilla siitä alkaen, kun kilpailukehys julkaistiin vuoden 2008 ensimmäisen vuosineljänneksen lopulla.

| (158) | Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut, toisin kuin muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa, toimenpiteitä supistaakseen BankCon taseen loppusummaa noin neljällä miljardilla punnalla siten, että sillä on pienemmät käteisvarat ja riskialttiimmat omaisuuserät. BankColla on pienemmät käteisvarat ja enemmän huonolaatuisia asuntoluottoja. Koska BankColla on vähemmän käteisvaroja, sen luotonantokyky on rajoittunutta. Yhdistyneen kuningaskunnan taseen loppusummaan tekemät muutokset ovat osaltaan auttaneet vähentämään kolmansien esittämiä ongelmia (ks. 4.2 kohta). |
| --- | --- |

(158)

Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut, toisin kuin muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa, toimenpiteitä supistaakseen BankCon taseen loppusummaa noin neljällä miljardilla punnalla siten, että sillä on pienemmät käteisvarat ja riskialttiimmat omaisuuserät. BankColla on pienemmät käteisvarat ja enemmän huonolaatuisia asuntoluottoja. Koska BankColla on vähemmän käteisvaroja, sen luotonantokyky on rajoittunutta. Yhdistyneen kuningaskunnan taseen loppusummaan tekemät muutokset ovat osaltaan auttaneet vähentämään kolmansien esittämiä ongelmia (ks. 4.2 kohta).

| (159) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut komissiolle useita sitoumuksia, joiden tarkoituksena on rajoittaa BankCon markkinaosuuksia. Ne on kuvattu tarkemmin 5.4 kohdassa BankCon vähittäistalletuksia ja asuntoluotonantoa on rajoitettu. Rajoitukset pysyvät voimassa ainakin vuoden 2011 loppuun saakka, riippumatta siitä, luovutaanko BankCon tilapäisestä julkisesta omistuksesta. Ne voivat pysyä voimassa pidempäänkin, jos tilapäisestä julkisesta omistuksesta luovutaan vuoden 2011 jälkeen. Rajoitukset estävät BankCoa laajentumasta markkinoille liian aggressiivisesti. |
| --- | --- |

(159)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut komissiolle useita sitoumuksia, joiden tarkoituksena on rajoittaa BankCon markkinaosuuksia. Ne on kuvattu tarkemmin 5.4 kohdassa BankCon vähittäistalletuksia ja asuntoluotonantoa on rajoitettu. Rajoitukset pysyvät voimassa ainakin vuoden 2011 loppuun saakka, riippumatta siitä, luovutaanko BankCon tilapäisestä julkisesta omistuksesta. Ne voivat pysyä voimassa pidempäänkin, jos tilapäisestä julkisesta omistuksesta luovutaan vuoden 2011 jälkeen. Rajoitukset estävät BankCoa laajentumasta markkinoille liian aggressiivisesti.

| (160) | Tässä yhteydessä kyseiset rajoitukset on syytä säilyttää, vaikka tilapäisestä julkisesta omistuksesta luovuttaisiin jo ennen vuotta 2011, sillä BankCo saa edelleen sille ja AssetColle myönnettyä valtiontukea NR:n jakamisen helpottamiseksi. Myönnetty tuki varmistaa BankColle hyvän lähtöaseman jakamisen jälkeen. Se on päässyt eroon aiemmasta riskiluotonannosta ja saanut huomattavat käteisvarat. BankCo saa jakamisenkin jälkeen edelleen tukea. Aikainen tilapäisestä julkisesta omistuksesta luopuminen ei täysin korvaa BankCon aiheuttamaa kilpailun vääristymistä, joten rajoitusten säilyttäminen voimassa vuoden 2011 loppuun saakka on perusteltua. |
| --- | --- |

(160)

Tässä yhteydessä kyseiset rajoitukset on syytä säilyttää, vaikka tilapäisestä julkisesta omistuksesta luovuttaisiin jo ennen vuotta 2011, sillä BankCo saa edelleen sille ja AssetColle myönnettyä valtiontukea NR:n jakamisen helpottamiseksi. Myönnetty tuki varmistaa BankColle hyvän lähtöaseman jakamisen jälkeen. Se on päässyt eroon aiemmasta riskiluotonannosta ja saanut huomattavat käteisvarat. BankCo saa jakamisenkin jälkeen edelleen tukea. Aikainen tilapäisestä julkisesta omistuksesta luopuminen ei täysin korvaa BankCon aiheuttamaa kilpailun vääristymistä, joten rajoitusten säilyttäminen voimassa vuoden 2011 loppuun saakka on perusteltua.

| (161) | Kolmannet esittivät huolestuneisuutensa BankCon kyvystä sysätä kilpailijat syrjään aggressiivisella hinnoittelustrategialla, minkä vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui siihen, että BankCo pysyy pois Moneyfactsin perusasuntoluottojen kolmen suurimman luettelosta (lukuun ottamatta asuntoluottoja, joiden LTV-suhde on suurempi kuin 80 prosenttia, ja ensiasunnon ostajille tarjottuja tuotteita). Moneyfactsin taulukkojen eri osissa on tiedot viidestä suurimmasta asuntoluotonantajasta, joiden katsotaan olevan asuntoluottomarkkinoiden parhaita tietyllä hetkellä. Pienten pankkien on syytä näkyä Moneyfactsin taulukossa, sillä sen avulla saa tehokkaimmin yhteyden asiakkaisiin. Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut varmistamaan, ettei BankCo, joka edelleen on näkyvä pankki, voi tarjota markkinoilla parhaita hintoja. Näin ollen kilpailijoiden mahdollinen syrjään sysääminen on rajoitettua niinä vuosina, joina BankCo on eniten riippuvainen valtiontuesta. |
| --- | --- |

(161)

Kolmannet esittivät huolestuneisuutensa BankCon kyvystä sysätä kilpailijat syrjään aggressiivisella hinnoittelustrategialla, minkä vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui siihen, että BankCo pysyy pois Moneyfactsin perusasuntoluottojen kolmen suurimman luettelosta (lukuun ottamatta asuntoluottoja, joiden LTV-suhde on suurempi kuin 80 prosenttia, ja ensiasunnon ostajille tarjottuja tuotteita). Moneyfactsin taulukkojen eri osissa on tiedot viidestä suurimmasta asuntoluotonantajasta, joiden katsotaan olevan asuntoluottomarkkinoiden parhaita tietyllä hetkellä. Pienten pankkien on syytä näkyä Moneyfactsin taulukossa, sillä sen avulla saa tehokkaimmin yhteyden asiakkaisiin. Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut varmistamaan, ettei BankCo, joka edelleen on näkyvä pankki, voi tarjota markkinoilla parhaita hintoja. Näin ollen kilpailijoiden mahdollinen syrjään sysääminen on rajoitettua niinä vuosina, joina BankCo on eniten riippuvainen valtiontuesta.

| (162) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut myymään BankCon [...]. BankCon myymisellä valtio saa takaisin NR:ään sijoittamiaan varoja. Lisäksi luopumalla tilapäisestä julkisesta omistuksesta ajoissa varmistetaan kolmansille mahdollisuus ostaa BankCo. Tässä mielessä NR:n kilpailijat valittivat ennen kaikkea siitä, että NR:n oli helpompi houkutella vähittäistalletuksia, kun asiakkaat tiesivät, että pankki sai valtiontukea. Tilapäisestä julkisesta omistuksesta luopuminen poistaa kilpailun vääristymisen. |
| --- | --- |

(162)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut myymään BankCon [...]. BankCon myymisellä valtio saa takaisin NR:ään sijoittamiaan varoja. Lisäksi luopumalla tilapäisestä julkisesta omistuksesta ajoissa varmistetaan kolmansille mahdollisuus ostaa BankCo. Tässä mielessä NR:n kilpailijat valittivat ennen kaikkea siitä, että NR:n oli helpompi houkutella vähittäistalletuksia, kun asiakkaat tiesivät, että pankki sai valtiontukea. Tilapäisestä julkisesta omistuksesta luopuminen poistaa kilpailun vääristymisen.

| (163) | Yhdistynyt kuningaskunta on myös sitoutunut poistamaan BankCon vähittäis- ja tukkutalletuksille annetut takeet [...] mennessä. Näin ollen BankCo ei enää ole suotuisammassa asemassa kilpailijoihin nähden vähittäis- ja tukkutalletuksissa. Tällä sitoumuksella poistetaan kolmansien huolestuminen takuiden jatkumisesta. |
| --- | --- |

(163)

Yhdistynyt kuningaskunta on myös sitoutunut poistamaan BankCon vähittäis- ja tukkutalletuksille annetut takeet [...] mennessä. Näin ollen BankCo ei enää ole suotuisammassa asemassa kilpailijoihin nähden vähittäis- ja tukkutalletuksissa. Tällä sitoumuksella poistetaan kolmansien huolestuminen takuiden jatkumisesta.

| (164) | BankCon toimintaa rajoitetaan ostorajoituksin ja rajoittamalla valtiontakuita ja tilapäistä julkista omistusta. Kyseisiä toimenpiteitä jatketaan, kunnes tilapäisestä julkisesta omistuksesta on luovuttu. |
| --- | --- |

(164)

BankCon toimintaa rajoitetaan ostorajoituksin ja rajoittamalla valtiontakuita ja tilapäistä julkista omistusta. Kyseisiä toimenpiteitä jatketaan, kunnes tilapäisestä julkisesta omistuksesta on luovuttu.

| (165) | NR:n vetäytymisen Tanskasta voidaan katsoa rajoittavan kilpailun vääristymistä, sillä NR ja näin ollen myöskään BankCo eivät enää kilpaile kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(165)

NR:n vetäytymisen Tanskasta voidaan katsoa rajoittavan kilpailun vääristymistä, sillä NR ja näin ollen myöskään BankCo eivät enää kilpaile kyseisillä markkinoilla.

| (166) | AssetCon aiheuttama kilpailun vääristyminen siten, että se jatkaa rajoitettua taloudellista toimintaansa, on rajoitettu, mikä on vahvistettu Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumuksella, kuten johdanto-osan 29 kappaleen ix kohdassa on esitetty. [...], sen taloudellinen toiminta vähenee ja sen myötä myös mahdollinen kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

(166)

AssetCon aiheuttama kilpailun vääristyminen siten, että se jatkaa rajoitettua taloudellista toimintaansa, on rajoitettu, mikä on vahvistettu Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumuksella, kuten johdanto-osan 29 kappaleen ix kohdassa on esitetty. [...], sen taloudellinen toiminta vähenee ja sen myötä myös mahdollinen kilpailun vääristyminen.

| (167) | Rakenneuudistustiedonannon 46 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia, jotta voidaan tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava tällaisia kertomuksia komissiolle puolen vuoden välein tämän päätöksen antopäivästä alkaen. |
| --- | --- |

(167)

Rakenneuudistustiedonannon 46 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia, jotta voidaan tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava tällaisia kertomuksia komissiolle puolen vuoden välein tämän päätöksen antopäivästä alkaen.

7.   PÄÄTELMÄ

| (168) | Toimenpiteiden (i)–(iii) jatkaminen NR:n jakamisen jälkeen sekä kohdassa 30 esitettyjen toimenpiteiden (iv)–(xii) jatkaminen on katsottava rakenneuudistustueksi, jonka on todettava olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista, |
| --- | --- |

(168)

Toimenpiteiden (i)–(iii) jatkaminen NR:n jakamisen jälkeen sekä kohdassa 30 esitettyjen toimenpiteiden (iv)–(xii) jatkaminen on katsottava rakenneuudistustueksi, jonka on todettava olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Seuraavat tukitoimenpiteet, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut Northern Rockin, BankCon ja AssetCon hyväksi, soveltuvat yhteismarkkinoille edellyttäen, että jäljempänä 2 artiklassa asetetut edellytykset täytetään:

| i) | alempien maksujen taannehtiva soveltaminen Englannin pankin likviditeettitakaukseen, joka myöhemmin uusittiin Yhdistyneen kuningaskunnan valtion nimiin, jäljempänä ’BoE/HMT:n likviditeettitakaus’, ja liikamaksujen korvaaminen Northern Rockille sen jälkeen, kun Northern Rock oli jaettu BankCohon ja AssetCohon; |
| --- | --- |

i)

alempien maksujen taannehtiva soveltaminen Englannin pankin likviditeettitakaukseen, joka myöhemmin uusittiin Yhdistyneen kuningaskunnan valtion nimiin, jäljempänä ’BoE/HMT:n likviditeettitakaus’, ja liikamaksujen korvaaminen Northern Rockille sen jälkeen, kun Northern Rock oli jaettu BankCohon ja AssetCohon;

| ii) | Yhdistyneen kuningaskunnan valtion rahoituspalveluviranomaiselle antamat takeet siitä, että Northern Rock täyttää sääntömääräiset vähimmäispääomavaatimukset; |
| --- | --- |

ii)

Yhdistyneen kuningaskunnan valtion rahoituspalveluviranomaiselle antamat takeet siitä, että Northern Rock täyttää sääntömääräiset vähimmäispääomavaatimukset;

| iii) | valtion BankCon vähittäistalletuksille antamien takuiden jatkaminen; |
| --- | --- |

iii)

valtion BankCon vähittäistalletuksille antamien takuiden jatkaminen;

| iv) | valtion BankCon tukkutalletuksille antamien takuiden jatkaminen; |
| --- | --- |

iv)

valtion BankCon tukkutalletuksille antamien takuiden jatkaminen;

| v) | BankCon pääoman vahvistaminen 1,4 miljardilla punnalla; |
| --- | --- |

v)

BankCon pääoman vahvistaminen 1,4 miljardilla punnalla;

| vi) | BankColle myönnetty ehdollinen 1,5 miljardin punnan likviditeettitakaus; |
| --- | --- |

vi)

BankColle myönnetty ehdollinen 1,5 miljardin punnan likviditeettitakaus;

| vii) | valtion AssetCon tukkutalletuksille antamien takuiden jatkaminen; |
| --- | --- |

vii)

valtion AssetCon tukkutalletuksille antamien takuiden jatkaminen;

| viii) | BoE/HMT:n likviditeettitakauksen nostaminen 10 miljardista punnasta enintään 23 miljardiin puntaan; |
| --- | --- |

viii)

BoE/HMT:n likviditeettitakauksen nostaminen 10 miljardista punnasta enintään 23 miljardiin puntaan;

| ix) | AssetCon pääomapohjan vahvistaminen 1,6 miljardiin puntaan; |
| --- | --- |

ix)

AssetCon pääomapohjan vahvistaminen 1,6 miljardiin puntaan;

| x) | AssetColle myönnetty 2,5 miljardin punnan käyttöpääoma. |
| --- | --- |

x)

AssetColle myönnetty 2,5 miljardin punnan käyttöpääoma.

2 artikla

Edellä 1 artiklassa tarkoitetut edellytykset ovat seuraavat:

| i) | BankCo ja AssetCo on täysin erotettava toisistaan toiminnallisesti mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2010 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

i)

BankCo ja AssetCo on täysin erotettava toisistaan toiminnallisesti mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2010 loppuun mennessä;

| ii) | BankCon uusi luotonanto on rajoitettava neljään miljardiin puntaan vuonna 2009, yhdeksään miljardiin puntaan vuonna 2010 ja kahdeksaan miljardiin puntaan vuonna 2011; jos BankCo jää tilapäiseen julkiseen omistukseen vielä vuoden 2011 jälkeen, kahdeksan miljardin luotonantoraja on säilytettävä voimassa 31 päivään joulukuuta 2013, jollei tilapäinen julkinen omistus pääty ennen sitä; |
| --- | --- |

ii)

BankCon uusi luotonanto on rajoitettava neljään miljardiin puntaan vuonna 2009, yhdeksään miljardiin puntaan vuonna 2010 ja kahdeksaan miljardiin puntaan vuonna 2011; jos BankCo jää tilapäiseen julkiseen omistukseen vielä vuoden 2011 jälkeen, kahdeksan miljardin luotonantoraja on säilytettävä voimassa 31 päivään joulukuuta 2013, jollei tilapäinen julkinen omistus pääty ennen sitä;

| iii) | BankCon vähittäistalletustaseet Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Guernseyssä on rajoitettava 20 miljardiin puntaan 31 päivään joulukuuta 2011 saakka; jos BankCo on edelleen tilapäisessä julkisessa omistuksessa vuosina 2012 ja 2013, vähittäistalletusrajoituksen on oltava 23 miljardia puntaa vuonna 2012 ja 26 miljardia puntaa vuonna 2013, tai tilapäisestä julkisesta omistuksesta on luovuttava; |
| --- | --- |

iii)

BankCon vähittäistalletustaseet Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Guernseyssä on rajoitettava 20 miljardiin puntaan 31 päivään joulukuuta 2011 saakka; jos BankCo on edelleen tilapäisessä julkisessa omistuksessa vuosina 2012 ja 2013, vähittäistalletusrajoituksen on oltava 23 miljardia puntaa vuonna 2012 ja 26 miljardia puntaa vuonna 2013, tai tilapäisestä julkisesta omistuksesta on luovuttava;

| iv) | BankCo ei saa sijoittautua Moneyfactsin asuntoluottoluokituksen kolmen suurimman joukkoon kahdeksi, kolmeksi tai viideksi vuodeksi vahvistetuissa luokissa eikä vaihtelevissa asuntoluottoluokissa (lukuun ottamatta tuotteita, joissa asuntolainan ja asunnon arvon välinen suhde on korkeampi kuin 80 prosenttia, ja ensiasunnonostajille tarkoitettuja tuotteita) 31 päivään joulukuuta 2011 saakka, jollei tilapäinen julkinen omistus pääty ennen sitä; |
| --- | --- |

iv)

BankCo ei saa sijoittautua Moneyfactsin asuntoluottoluokituksen kolmen suurimman joukkoon kahdeksi, kolmeksi tai viideksi vuodeksi vahvistetuissa luokissa eikä vaihtelevissa asuntoluottoluokissa (lukuun ottamatta tuotteita, joissa asuntolainan ja asunnon arvon välinen suhde on korkeampi kuin 80 prosenttia, ja ensiasunnonostajille tarkoitettuja tuotteita) 31 päivään joulukuuta 2011 saakka, jollei tilapäinen julkinen omistus pääty ennen sitä;

| v) | Yhdistyneen kuningaskunnan on luovuttava BankCon enimmäisosakkuudesta [...]; tässä yhteydessä tilapäisestä julkisesta omistuksesta katsotaan luovutun silloin, kun Yhdistynyt kuningaskunta on myynyt BankCon osakkeista vähintään 50 % + 1 yhteisö(i)lle, jo(t)ka ei(vät) ole valtion omistam(i)a ei(vät)kä valtion valvonnassa ja kun Yhdistynyt kuningaskunta ei enää valvo BankCoa asetuksessa (EY) N:o 139/2004 tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

v)

Yhdistyneen kuningaskunnan on luovuttava BankCon enimmäisosakkuudesta [...]; tässä yhteydessä tilapäisestä julkisesta omistuksesta katsotaan luovutun silloin, kun Yhdistynyt kuningaskunta on myynyt BankCon osakkeista vähintään 50 % + 1 yhteisö(i)lle, jo(t)ka ei(vät) ole valtion omistam(i)a ei(vät)kä valtion valvonnassa ja kun Yhdistynyt kuningaskunta ei enää valvo BankCoa asetuksessa (EY) N:o 139/2004 tarkoitetulla tavalla;

| vi) | BankCon [...] on ilmoitettava julkisesti Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäistalletustakuiden vapauttamisesta [...] mennessä ja ilmoitettava, että Yhdistynyt kuningaskunta poistaa BankCoa koskevat tukkutakuujärjestelyt 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä; |
| --- | --- |

vi)

BankCon [...] on ilmoitettava julkisesti Yhdistyneen kuningaskunnan vähittäistalletustakuiden vapauttamisesta [...] mennessä ja ilmoitettava, että Yhdistynyt kuningaskunta poistaa BankCoa koskevat tukkutakuujärjestelyt 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä;

| vii) | etuoikeudeltaan huonompien velkojen on pysyttävä AssetCossa eikä peruspääomaa tai osakelippuja saa maksaa etuoikeudeltaan huonommista veloista, vaikka AssetColla olisi siihen sopimukseen perustuva oikeus [...]; |
| --- | --- |

vii)

etuoikeudeltaan huonompien velkojen on pysyttävä AssetCossa eikä peruspääomaa tai osakelippuja saa maksaa etuoikeudeltaan huonommista veloista, vaikka AssetColla olisi siihen sopimukseen perustuva oikeus [...];

| viii) | BankCo ja AssetCo eivät saa sitoutua osakkeiden ostoihin muilta yrityksiltä eivätkä ne saa edistää valtion takuujärjestelyjä tai omistajuutta; |
| --- | --- |

viii)

BankCo ja AssetCo eivät saa sitoutua osakkeiden ostoihin muilta yrityksiltä eivätkä ne saa edistää valtion takuujärjestelyjä tai omistajuutta;

| ix) | AssetCo ei saa ryhtyä taloudellisiin toimintoihin, lukuun ottamatta BankCon toiminnalliseksi tukemiseksi välttämättömiä toimia, kunnes BankCon ja AssetCon toiminnallinen erottaminen toisistaan on saatu päätökseen [...]. |
| --- | --- |

ix)

AssetCo ei saa ryhtyä taloudellisiin toimintoihin, lukuun ottamatta BankCon toiminnalliseksi tukemiseksi välttämättömiä toimia, kunnes BankCon ja AssetCon toiminnallinen erottaminen toisistaan on saatu päätökseen [...].

3 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi saattamisesta toimenpiteistä, joihin se on ryhtynyt tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava tämän päätöksen antamisesta alkaen puolen vuoden välein yksityiskohtaiset kertomukset toimenpiteistä, joihin se on ryhtynyt tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 135, 3.6.2008, s. 21.

1

(2)  EUVL C 149, 1.7.2009, s. 16.

2

(3)  EUVL C 43, 16.2.2008, s. 1.

3

(4)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  Ks. edellä alaviite 1.

5

(6)  Ks. edellä alaviite 2.

6

(7)  Bruttoluotonanto merkitsee kokonaisennakkomaksuja ja nettoluotonanto ennakkomaksuja, joista on vähennetty kuoletukset ja lyhennykset.

7

(8)  Kaikki aloittamispäätöksessä kuvatut tiedot, joita tosin ei toisteta tässä päätöksessä, on otettu huomioon tässä päätöksessä jäljempänä esitetyssä arviossa.

8

(9)  Liikesalaisuus. Luvut on mahdollisuuksien mukaan korvattu merkeillä [].

9

(10)  Vahvistettu.

10

(11)  Tarkastamaton.

11

(12)  NR alkoi toteuttaa kilpailukehystä (Competitive Framework) sen jälkeen, kun Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat kansallistaneet NR:n. Kehyksen tarkoituksena on varmistaa, ettei NR voi käyttää valtion tukea vääristyneeseen kilpailuun markkinoilla. Kehyksessä on NR:n sitoumuksia, jotka rajoittavat sen läsnäoloa Yhdistyneen kuningaskunnan kiinteistö- ja säästömarkkinoilla. Ks. myös kilpailukehyksen kuvaus aloittamispäätöksen kohdassa 81 (alaviite 1).

12

(13)  Jäljempänä käteisvaroista ja valtion investoinneista koostuvista ”käteisvaroista” käytetään ilmausta ”käteisvarat”.

13

(14)  Kyseessä ovat Graniten arvopaperistamisrakenteen nimissä olevat pankkitilit, jotka säilyvät NR:llä.

14

(15)  Katettujen joukkolainojen ohjelma, joka koostuu useista myönnettyjen lainojen osuuksista.

15

(16)  Alun perin NR:lle kuulunut asuntoluottosalkku.

16

(17)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

17

(18)  Selvyyden vuoksi komissio viittaa toimenpiteitä arvioidessaan toimenpiteiden kuvauksen 30 ja 31 kohdassa käytettyyn numerointiin.

18

(19)  Ks. aloittamispäätöksen 94 kohta.

19

(20)  Ks. aloittamispäätöksen 91 kohta ja laajentamispäätöksen 28 kohta.

20

(21)  Ks. laajentamispäätöksen 32 ja 39 kohta.

21

(22)  Ks. laajentamispäätöksen 26 ja 49 kohta.

22

(23)  Ks. laajentamispäätöksen 33 ja 46 kohta.

23

(24)  Ks. laajentamispäätöksen 22 kohdan ii alakohta.

24

(25)  Ks. laajentamispäätöksen 26 kohta.

25

(26)  Ks. edellä alaviite 23.

26

(27)  Ks. komission päätös asiassa NN 70/07, Northern Rock (EUVL C 43, 16.2.2008, s. 1), komission päätös asiassa C 14/2008 (ex NN 1/08), Rakenneuudistustuki Northern Rockille (EUVL C 135, 3.6.2008, s. 21) (aloittamispäätös), ja komission päätös asiassa C 14/2008, Rakenneuudistustuki Northern Rockille (EUVL C 149, 1.7.2009, s. 16).

27

(28)  Komissio hyväksyi maksun asiassa N 507/08 tekemässään päätöksessä, Financial support measures for the banking industry in the UK (EUVL C 290, 13.11.2008, s. 4).

28

(29)  Esitetty määrä tarkoittaa vähittäistalletusten kokonaismäärää, eikä siinä oteta FSCS:ää huomioon.

29

Esitetty määrä tarkoittaa vähittäistalletusten kokonaismäärää, eikä siinä oteta FSCS:ää huomioon.

(30)  EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1.

30

(31)  Liikesuunnitelma päivitettiin 18. syyskuuta 2009, jotta siinä otettaisiin huomioon komission ja kolmansien esittämät epäilyt tuen aiheuttamasta kilpailun vääristymisestä.

31

(32)  Ks. CGS:stä edellä alaviite 15.

32

(33)  HMT:n FSA:lle tekemän sitoumuksen, jonka mukaan NR täyttää toiminnassaan vakavaraisuusvaatimukset, voidaan katsoa vastaavan sitoumusta korottaa pankin pääomaa tulevaisuudessa, mikä näkyy jakamisen jälkeen BankCon pääomankorotuksena.

33

(34)  Ks. edellä alaviite 14.

34

(35)  Komission päätös asiassa NN 70/07, Northern Rock (EUVL C 43, 16.2.2008, s. 1).

35

(36)  Aloittamispäätöksen 100 ja 101 kohta.

36

(37)  Ks. periaatteellisesti yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG v. komissio (Kok. 1999) II-3663, 167 kohta. Tätä lähestymistapaa on sovellettu komission päätöksessä 98/490/EY, asia C 47/96, Crédit Lyonnais (EYVL L 221, 8.8.1998, s. 28) (10.1 kohta), komission päätöksessä 2005/345/EY, asia C 28/02, Bankgesellschaft Berlin (EUVL L 116, 4.5.2005, s. 1) (153 kohta ja sitä seuraavat kohdat) ja komission päätöksessä 2008/263/EY, asia C 50/06, BAWAG (EUVL L 83, 26.3.2008, s. 7) (166 kohta). Ks. myös komission päätös asiassa NN 70/07, Northern Rock (EUVL C 43, 16.2.2008, s. 1) ja komission päätös asiassa NN 25/08, Risikoabschirmung WestLB (EUVL C 189, 26.7.2008, s. 3).

37

(38)  Pankkitiedonanto (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8).

38

(39)  Pääomapohjanvahvistamistiedonanto (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2).

39

(40)  Rakenneuudistustiedonanto (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

40

(41)  Ks. muun muassa komission päätös asiassa N 507/2008, Financial support measures to banking sector in the UK (EUVL C 290, 13.11.2008, s. 1), komission päätös asiassa N 650/2008, Notification of modifications to the financial support measures to the banking industry in the UK (EUVL C 54, 7.3.2009, s. 3) ja komission päätös asiassa N 193/2009, Extension of credit guarantee scheme (CGS) (EUVL C 145, 25.6.2009, s. 3).

41

(42)  IAC:ssä annetaan perusteet omaisuuserän vapauttamistoimenpiteen arvioimiselle sekä pelastamistilanteessa että rakenneuudistustilanteessa. Pelastamistilanteessa, jossa tarvitaan väliaikaista toimenpidettä, jossa määrää on rajoitettu ja jota tarvitaan pankin selviämiseksi kriisistä, oletetaan, että pankki voi palauttaa elinkelpoisuutensa heti, kun tilanne vakiintuu markkinoilla, mihin ei tarvita rakenteellisia korjauksia tai rakenneuudistusta. Sitä vastoin tapauksissa, joissa pankki tarvitsee merkittäviä tukimääriä tai se ei voi suunnitella sopivaa kustannusten jakoa, on syytä laatia pankille ”laajamittainen rakenneuudistus”. Viimeksi mainittua tapausta varten IAC:n 6 kohdassa asetetaan tarkemmat vaatimukset kustannusten jaolle.

42

(43)  Rakenneuudistussuunnitelman arvioinnista rakenneuudistustiedonannon perusteella ks. johdanto-osan 123 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

43

(44)  Ks. rakenneuudistustiedonannon 22 kohta.

44

(45)  Ks. rakenneuudistustiedonannon 13 kohta.

45

(46)  Ks. aloittamispäätöksen 90 kohta.

46

---