# Az Európai Unió L 77/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.077.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 77 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. március 24. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.077.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 77

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. március 24.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 241/2010/EU rendelete (2010. március 8.) a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az emberi fogyasztásra szánt tojások és tojástermékek Belaruszból az Unión keresztül történő szállításának lehetővé tétele, valamint a naposcsibék és a keltetőtojások (kivéve a laposmellű futómadarak naposcsibéi és keltetőtojásai) állat-egészségügyi bizonyítványai kiállításának módosítása érdekében Belarusznak a harmadik országok említett rendeletben meghatározott jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 242/2010/EU rendelete (2010. március 19.) a takarmány-alapanyagok jegyzékének létrehozásáról (
  1
  ) | 17 |
| | * | A Bizottság 243/2010/EU rendelete (2010. március 23.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS-ek) javításai tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 33 |
| | * | A Bizottság 244/2010/EU rendelete (2010. március 23.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 2 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 42 |
| | * | A Bizottság 245/2010/EU rendelete (2010. március 23.) az iskolagyümölcs-program keretében a tagállami stratégiák Bizottság részére történő bejelentésének határideje és a támogatás végleges felosztására vonatkozó bizottsági határozat meghozatalának határideje tekintetében a 288/2009/EK rendelettől való eltérésről | 50 |
| | * | A Bizottság 246/2010/EU rendelete (2010. március 23.) a steppelt mellények Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolása tekintetében a 989/89/EGK rendelet módosításáról | 51 |
| | | A Bizottság 247/2010/EU rendelete (2010. március 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 52 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/176/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. március 19.) a 320/2006/EK tanácsi rendelet értelmében a 2009/2010-es gazdasági évre nyújtott szerkezetátalakítási támogatás második részlete kifizetési idejének előrehozataláról
  (az értesítés a C(2010) 1710. számú dokumentummal történt) | 54 |
| | | 2010/177/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. március 23.) a 2006/109/EK határozatnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban elfogadott, az árra vonatkozó közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló három ajánlat elfogadása tekintetében történő módosításáról | 55 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 241/2010/EU rendelete (2010. március 8.) a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az emberi fogyasztásra szánt tojások és tojástermékek Belaruszból az Unión keresztül történő szállításának lehetővé tétele, valamint a naposcsibék és a keltetőtojások (kivéve a laposmellű futómadarak naposcsibéi és keltetőtojásai) állat-egészségügyi bizonyítványai kiállításának módosítása érdekében Belarusznak a harmadik országok említett rendeletben meghatározott jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 242/2010/EU rendelete (2010. március 19.) a takarmány-alapanyagok jegyzékének létrehozásáról (
  1
  )

1

17

*

A Bizottság 243/2010/EU rendelete (2010. március 23.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS-ek) javításai tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

33

*

A Bizottság 244/2010/EU rendelete (2010. március 23.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 2 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

42

*

A Bizottság 245/2010/EU rendelete (2010. március 23.) az iskolagyümölcs-program keretében a tagállami stratégiák Bizottság részére történő bejelentésének határideje és a támogatás végleges felosztására vonatkozó bizottsági határozat meghozatalának határideje tekintetében a 288/2009/EK rendelettől való eltérésről

50

*

A Bizottság 246/2010/EU rendelete (2010. március 23.) a steppelt mellények Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolása tekintetében a 989/89/EGK rendelet módosításáról

51

A Bizottság 247/2010/EU rendelete (2010. március 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

52

HATÁROZATOK

2010/176/EU

*

A Bizottság határozata (2010. március 19.) a 320/2006/EK tanácsi rendelet értelmében a 2009/2010-es gazdasági évre nyújtott szerkezetátalakítási támogatás második részlete kifizetési idejének előrehozataláról
  (az értesítés a C(2010) 1710. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2010) 1710. számú dokumentummal történt)

54

2010/177/EU

*

A Bizottság határozata (2010. március 23.) a 2006/109/EK határozatnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban elfogadott, az árra vonatkozó közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló három ajánlat elfogadása tekintetében történő módosításáról

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/1

---

A BIZOTTSÁG 241/2010/EU RENDELETE

(2010. március 8.)

a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének az emberi fogyasztásra szánt tojások és tojástermékek Belaruszból az Unión keresztül történő szállításának lehetővé tétele, valamint a naposcsibék és a keltetőtojások (kivéve a laposmellű futómadarak naposcsibéi és keltetőtojásai) állat-egészségügyi bizonyítványai kiállításának módosítása érdekében Belarusznak a harmadik országok említett rendeletben meghatározott jegyzékébe való felvétele tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 2009. november 30-i 2009/158/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 8. cikkére és 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/158/EK irányelv meghatározza a baromfi és a keltetőtojás Unión belüli kereskedelmére és harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételeket és a behozataluk során használatos bizonyítványmintákat. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/158/EK irányelv meghatározza a baromfi és a keltetőtojás Unión belüli kereskedelmére és harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételeket és a behozataluk során használatos bizonyítványmintákat.

| (2) | A 2002/99/EK irányelv megállapítja az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályokat, és rendelkezik a különleges szabályokról és bizonyítványok kiállításáról árutovábbítás esetében. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/99/EK irányelv megállapítja az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályokat, és rendelkezik a különleges szabályokról és bizonyítványok kiállításáról árutovábbítás esetében.

| (3) | Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a hatálya alá tartozó áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő táblázatban felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből származnak. A rendelet az ilyen árukra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeit is meghatározza. Az állatorvosi bizonyítványmintákat a fent említett melléklet 2. részében határozták meg. |
| --- | --- |

(3)

Az azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi és baromfitermékek behozhatók a Közösségbe és átszállíthatók a Közösségen, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeinek megállapításáról szóló, 2008. augusztus 8-i 798/2008/EK bizottsági rendelet (3) előírja, hogy a hatálya alá tartozó áruk kizárólag abban az esetben hozhatók be az Unióba, illetve szállíthatók át az Unió területén, ha a rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő táblázatban felsorolt harmadik országokból, területekről, övezetekből, illetve területi egységekből származnak. A rendelet az ilyen árukra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok követelményeit is meghatározza. Az állatorvosi bizonyítványmintákat a fent említett melléklet 2. részében határozták meg.

| (4) | Belarusz jelenleg nem szerepel a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. része jegyzékében. Az ország felvételét kérte a listára, és a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a rendelet követelményeinek való megfelelésére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(4)

Belarusz jelenleg nem szerepel a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. része jegyzékében. Az ország felvételét kérte a listára, és a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a rendelet követelményeinek való megfelelésére vonatkozó információkat.

| (5) | A Bizottság pozitív álláspontot foglalt el a Belarusz által benyújtott információkkal kapcsolatban, amelyek az emberi fogyasztásra szánt tojás és tojástermékek Unión való átszállításához e harmadik országban megkövetelt állat-egészségügyi feltételekre vonatkoztak. Ennek megfelelően e harmadik országot helyénvaló felvenni a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő jegyzékbe. Ugyanakkor a Belarusz Köztársaság Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatala által folytatandó vizsgálat eredményétől függően a jegyzékbe való felvételt az e harmadik országból származó, emberi fogyasztásra szánt tojás és tojástermékek az Unión keresztül más harmadik országokba történő átszállítására kell korlátozni, mivel az ilyen behozatalokból eredő állat-egészségügyi kockázat nagyon kicsi. Ezt az engedélyt attól a további biztosítéktól kell függővé tenni, hogy az átszállítás közúton vagy vasúton, sorozatszámmal ellátott plombával lezárt teherautókon vagy vasúti vagonokban történik. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság pozitív álláspontot foglalt el a Belarusz által benyújtott információkkal kapcsolatban, amelyek az emberi fogyasztásra szánt tojás és tojástermékek Unión való átszállításához e harmadik országban megkövetelt állat-egészségügyi feltételekre vonatkoztak. Ennek megfelelően e harmadik országot helyénvaló felvenni a 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében szereplő jegyzékbe. Ugyanakkor a Belarusz Köztársaság Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatala által folytatandó vizsgálat eredményétől függően a jegyzékbe való felvételt az e harmadik országból származó, emberi fogyasztásra szánt tojás és tojástermékek az Unión keresztül más harmadik országokba történő átszállítására kell korlátozni, mivel az ilyen behozatalokból eredő állat-egészségügyi kockázat nagyon kicsi. Ezt az engedélyt attól a további biztosítéktól kell függővé tenni, hogy az átszállítás közúton vagy vasúton, sorozatszámmal ellátott plombával lezárt teherautókon vagy vasúti vagonokban történik.

| (6) | Mivel ez az intézkedés a Bizottság szándéka szerint átmeneti jellegű, hatálybalépésétől kezdve 18 hónapon keresztül marad csak érvényben. |
| --- | --- |

(6)

Mivel ez az intézkedés a Bizottság szándéka szerint átmeneti jellegű, hatálybalépésétől kezdve 18 hónapon keresztül marad csak érvényben.

| (7) | Belaruszt ezért a 798/2008/EK rendelet I. melléklete 1. részében szereplő jegyzékbe fel kell venni, és az I. melléklet 2. részében a „További garanciák” szakaszba új bejegyzést kell bevezetni. |
| --- | --- |

(7)

Belaruszt ezért a 798/2008/EK rendelet I. melléklete 1. részében szereplő jegyzékbe fel kell venni, és az I. melléklet 2. részében a „További garanciák” szakaszba új bejegyzést kell bevezetni.

| (8) | A tapasztalatok azt mutatták, hogy a naposcsibék állat-egészségügyi feltételeire vonatkozó bizonyítványoknak a hatósági állatorvos által az Unióba irányuló behozatalra szánt szállítmány feladásakor történő kiállítása a harmadik országok illetékes hatóságainak gyakorlati problémákat okozhat. |
| --- | --- |

(8)

A tapasztalatok azt mutatták, hogy a naposcsibék állat-egészségügyi feltételeire vonatkozó bizonyítványoknak a hatósági állatorvos által az Unióba irányuló behozatalra szánt szállítmány feladásakor történő kiállítása a harmadik országok illetékes hatóságainak gyakorlati problémákat okozhat.

| (9) | A termelési gyakorlatnak és a bizonyítványok kiállítási eljárásainak figyelembevétele érdekében, és annak biztosítására, hogy a szükséges állat-egészségügyi feltételek továbbra is érvényesülnek, a naposcsibékre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintát az I. melléklet 2. részében módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A termelési gyakorlatnak és a bizonyítványok kiállítási eljárásainak figyelembevétele érdekében, és annak biztosítására, hogy a szükséges állat-egészségügyi feltételek továbbra is érvényesülnek, a naposcsibékre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványmintát az I. melléklet 2. részében módosítani kell.

| (10) | Ezért a 798/2008/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Ezért a 798/2008/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Annak érdekében, hogy a tagállamok és a gazdasági ágazat meghozhassák az állat-egészségügyi bizonyítványok e rendeletben előírt követelményeinek teljesítéséhez szükséges intézkedéseket, átmeneti időszakot indokolt előírni. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a tagállamok és a gazdasági ágazat meghozhassák az állat-egészségügyi bizonyítványok e rendeletben előírt követelményeinek teljesítéséhez szükséges intézkedéseket, átmeneti időszakot indokolt előírni.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 798/2008/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Azon termékek, amelyekre vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványokat a 2008/798/EK rendelettel összhangban állították ki, 2010. június 1-jéig hozhatók be az Unióba vagy szállíthatók át az Unió területén.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 74. o.

1

(2)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

2

(3)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

A 798/2008/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   RÉSZ

  Harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzéke
















  A harmadik ország vagy terület ISO-kódja és neve | A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység kódja | A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység leírása | Állat-egészségügyi bizonyítvány | Különös feltételek | Különös feltételek | Madárinfluenzára vonatkozó felügyelet státusa | Madárinfluenza elleni vakcinázás státusa | Szalmonella-ellenőrzés státusa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minta (minták) | További garanciák | Záró dátum (1) | Nyitó dátum (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| AL – Albánia | AL-0 | Az egész ország | EP, E | | | | | | | S4 |
| AR – Argentína | AR-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| POU, RAT, EP, E | | | | | A | | S4 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| AU – Ausztrália | AU-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPP, DOC, HEP, SRP | | | | | | | S0 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| POU | VI | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| BR – Brazília | BR-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| BR-1 | Államok:
  Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo és Mato Grosso do Sul | RAT, BPR, DOR, HER, SRA | | N | | | A | | |
| BR-2 | Államok:
  Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina és São Paulo | BPP, DOC, HEP, SRP | | N | | | | S0 |
| BR-3 | Az alábbi szövetségi államok:
  Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina és São Paulo | WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU | | N | | | | | S4 |
| BW – Botswana | BW-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR | I | | | | | | |
| DOR | II | | | | | | |
| HER | III | | | | | | |
| RAT | VII | | | | | | |
| BY – Belarusz | BY-0 | Az egész ország | EP és E (mindkettő kizárólag »az EU-n való átszállításra«) | IX | | | | | | |
| CA – Kanada | CA-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOR, HER, SRA, SRP | | N | | | A | | S1 |
| DOC, HEP | | L, N | | | |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| CH – Svájc | CH-0 | Az egész ország | (3) | | | | | A | | (3) |
| CL – Chile | CL-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP | | N | | | A | | S0 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| CN – Kína | CN-0 | Az egész ország | EP | | | | | | | |
| CN-1 | Shandong tartomány | POU, E | VI | P2 | 2004.2.6. | — | | | S4 |
| GL – Grönland | GL-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| EP, WGM | | | | | | | |
| HK – Hongkong | HK-0 | Hongkong Különleges Igazgatási Régiójának teljes területe | EP | | | | | | | |
| HR – Horvátország | HR-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP | | N | | | A | | S2 |
| EP, E, POU, RAT, WGM | | N | | | | | |
| IL – Izrael | IL-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP | | N | | | A | | S1 |
| WGM | VIII | | | | | | |
| EP, E, POU, RAT | | N | | | | | S4 |
| IN – India | IN-0 | Az egész ország | EP | | | | | | | |
| IS – Izland | IS-0 | Az egész ország | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| KR – | Koreai Köztársaság |

1.

Az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:

„1.   RÉSZ

Harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzéke

A harmadik ország vagy terület ISO-kódja és neve

A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység kódja

A harmadik ország, terület, övezet vagy területi egység leírása

Állat-egészségügyi bizonyítvány

Különös feltételek

Különös feltételek

Madárinfluenzára vonatkozó felügyelet státusa

Madárinfluenza elleni vakcinázás státusa

Szalmonella-ellenőrzés státusa

Minta (minták)

További garanciák

Záró dátum (1)

Nyitó dátum (2)

1

2

3

4

5

6

6A

6B

7

8

9

AL – Albánia

AL-0

Az egész ország

EP, E

S4

AR – Argentína

AR-0

Az egész ország

SPF

POU, RAT, EP, E

A

S4

WGM

VIII

AU – Ausztrália

AU-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4

BPP, DOC, HEP, SRP

S0

BPR

I

DOR

II

HER

III

POU

VI

RAT

VII

BR – Brazília

BR-0

Az egész ország

SPF

BR-1

Államok:

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo és Mato Grosso do Sul

RAT, BPR, DOR, HER, SRA

N

A

BR-2

Államok:

Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina és São Paulo

BPP, DOC, HEP, SRP

N

S0

BR-3

Az alábbi szövetségi államok:

Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina és São Paulo

WGM

VIII

EP, E, POU

N

S4

BW – Botswana

BW-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT

VII

BY – Belarusz

BY-0

Az egész ország

EP és E (mindkettő kizárólag »az EU-n való átszállításra«)

IX

CA – Kanada

CA-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOR, HER, SRA, SRP

N

A

S1

DOC, HEP

L, N

WGM

VIII

POU, RAT

N

CH – Svájc

CH-0

Az egész ország

(3)

A

(3)

CL – Chile

CL-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

N

A

S0

WGM

VIII

POU, RAT

N

CN – Kína

CN-0

Az egész ország

EP

CN-1

Shandong tartomány

POU, E

VI

P2

2004.2.6.

—

S4

GL – Grönland

GL-0

Az egész ország

SPF

EP, WGM

HK – Hongkong

HK-0

Hongkong Különleges Igazgatási Régiójának teljes területe

EP

HR – Horvátország

HR-0

Az egész ország

SPF

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SRA, SRP

N

A

S2

EP, E, POU, RAT, WGM

N

IL – Izrael

IL-0

Az egész ország

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRP

N

A

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

N

S4

IN – India

IN-0

Az egész ország

EP

IS – Izland

IS-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4

KR –

Koreai Köztársaság

KR-0

Az egész ország

EP, E

S4

ME – Montenegró

ME-O

Az egész ország

EP

MG – Madagaszkár

MG-0

Az egész ország

SPF

EP, E, WGM

S4

MY – Malajzia

MY-0

—

—

MY-1

Nyugati félsziget

EP

E

P2

2004.2.6.

S4

| MK – | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (4) |
| --- | --- |

MK –

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (4)

MK-0 (4)

Az egész ország

EP

MX – Mexikó

MX-0

Az egész ország

SPF

EP

NA – Namíbia

NA-0

Az egész ország

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

RAT, EP, E

VII

S4

NC – Új-Kaledónia

NC-0

Az egész ország

EP

NZ – Új-Zéland

NZ-0

Az egész ország

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

S0

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

| PM – | Saint Pierre és Miquelon |
| --- | --- |

PM –

Saint Pierre és Miquelon

PM-0

Az egész terület

SPF

RS – Szerbia (5)

RS-0 (5)

Az egész ország

EP

RU – Oroszország

RU-0

Az egész ország

EP

SG – Szingapúr

SG-0

Az egész ország

EP

TH – Thaiföld

TH-0

Az egész ország

SPF, EP

WGM

VIII

P2

2004.1.23.

E, POU, RAT

P2

2004.1.23.

S4

TN – Tunézia

TN-0

Az egész ország

SPF

DOR, BPR, BPP, HER

S1

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

S4

TR – Törökország

TR-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4

| US – | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

US –

Amerikai Egyesült Államok

US-0

Az egész ország

SPF

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SRP

N

A

S3

WGM

VIII

EP, E, POU, RAT

N

S4

UY – Uruguay

UY-0

Az egész ország

SPF

EP, E, RAT

S4

ZA – Dél-Afrika

ZA-0

Az egész ország

SPF

EP, E

S4

BPR

I

A

DOR

II

HER

III

RAT

VII

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Az egész ország

RAT

VII

EP, E

S4

| 2. | A 2. rész a következőképpen módosul:






  a) | A „További garanciák (AG)” alcím alatti szakasz a következővel egészül ki:







  „IX | : | kizárólag a Belaruszból származó és már harmadik országoknak szánt, emberi fogyasztásra szánt tojás és tojástermékek Unión való átszállítása megengedett, azzal a feltétellel, hogy az átszállítás közúton vagy vasúton, sorozatszámmal ellátott plombával lezárt teherautókon vagy vasúti vagonokban történik. Ez az átszállítási engedély korlátozott időtartamra szól, [yyy/mm/dd-ig – a hatálybalépéstől számított 18 hónap].” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 2. rész a következőképpen módosul:

a)

A „További garanciák (AG)” alcím alatti szakasz a következővel egészül ki:

„IX

:

kizárólag a Belaruszból származó és már harmadik országoknak szánt, emberi fogyasztásra szánt tojás és tojástermékek Unión való átszállítása megengedett, azzal a feltétellel, hogy az átszállítás közúton vagy vasúton, sorozatszámmal ellátott plombával lezárt teherautókon vagy vasúti vagonokban történik. Ez az átszállítási engedély korlátozott időtartamra szól, [yyy/mm/dd-ig – a hatálybalépéstől számított 18 hónap].”

| b) | A DOC állat-egészségügyi bizonyítványminta helyébe a következő bizonyítványminta lép:
  „Állat-egészségügyi bizonyítványminta a naposcsibe számára, a laposmellű futómadár naposcsibéje kivételével


  (DOC) |
| --- | --- |

b)

A DOC állat-egészségügyi bizonyítványminta helyébe a következő bizonyítványminta lép:

„Állat-egészségügyi bizonyítványminta a naposcsibe számára, a laposmellű futómadár naposcsibéje kivételével

(DOC)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Az ezen időpont előtt előállított termékek – beleértve a nyílt tengeren szállítottakat is – ezen időponttól számított 90 napig hozhatók be az Unióba.

(2)  Kizárólag az ezen időpont után előállított termékek hozhatók be az Unióba.

(3)  Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással (HL L 114., 2002.4.30., 132. o.) összhangban.

(4)  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság; ideiglenes kód, amely semmiképpen sem sérti a szóban forgó országnak a jelenleg a témát érintően az Egyesült Nemzetekben folyó tárgyalások lezárását követően megállapítandó végleges nómenklatúráját.

(5)  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában foglaltak szerint Koszovó kivételével.”

---

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/17

---

A BIZOTTSÁG 242/2010/EU RENDELETE

(2010. március 19.)

a takarmány-alapanyagok jegyzékének létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányok forgalomba hozataláról és felhasználásáról, az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 79/373/EGK tanácsi irányelv, a 80/511/EGK bizottsági irányelv, a 82/471/EGK, 83/228/EGK, 93/74/EGK, 93/113/EK és 96/25/EK tanácsi irányelv és a 2004/217/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 767/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (2) bekezdésére,

az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 767/2009/EK rendelet 24. cikke előírja a takarmány-alapanyagok jegyzékének létrehozását. |
| --- | --- |

(1)

A 767/2009/EK rendelet 24. cikke előírja a takarmány-alapanyagok jegyzékének létrehozását.

| (2) | Ezért össze kell állítani az említett jegyzék első változatát, |
| --- | --- |

(2)

Ezért össze kell állítani az említett jegyzék első változatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 767/2009/EK rendelet 24. cikkében említett takarmányalapanyag-jegyzéket a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 229., 2009.9.1., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

TAKARMÁNY-ALAPANYAGOK JEGYZÉKE

A GLOSSZÁRIUMRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

Az alábbi glosszárium az e mellékletben említett takarmány-alapanyagok előállítása során alkalmazott főbb eljárásokra vonatkozik. Amennyiben az egyes takarmány-alapanyagok elnevezése a glosszáriumban szereplő közhasználatú nevet vagy minősítést tartalmaz, az alkalmazandó eljárásnak összhangban kell lennie az adott meghatározással.

| | Eljárás | Fogalommeghatározás | Közhasználatú név/minősítés |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1 | Sűrítés (1) | Bizonyos összetevők koncentrációjának növelése víz vagy más összetevők eltávolításával | Sűrítmény |
| 2 | Hántolás (2) | Gabonaszemek, magvak, gyümölcsök, diófélék és egyéb termések külső rétegének teljes vagy részleges eltávolítása | Hántolt, részlegesen hántolt |
| 3 | Szárítás | Természetes vagy mesterséges eljárásokkal történő vízelvonás | Szárított (napon vagy mesterségesen) |
| 4 | Extrahálás | Bizonyos anyagokból zsír vagy olaj kivonása szerves oldószerrel, vagy cukor, illetve egyéb, vízben oldódó összetevők kivonása vizes oldószerrel. Szerves oldószer használata esetén a létrejövő terméknek technikailag mentesnek kell lennie az ilyen oldószertől | Extrahált (olajtartalmú anyagok esetében), melasz, pép (cukrot vagy egyéb, vízben oldódó összetevőket tartalmazó termékek esetében) |
| 5 | Extrudálás | Egy anyag nyomás alatt történő átpréselése egy nyíláson. (Lásd még: előzselatinizálás) | Extrudált |
| 6 | Pelyhesítés | Nedves hőkezelt anyag hengerlése | Pelyhek |
| 7 | Lisztőrlés | Gabonaszemek fizikai feldolgozása a részecskeméret csökkentése és az alkotórészekre történő szétválasztás elősegítése érdekében (főleg liszt, korpa és takarmányliszt) | Liszt, korpa, takarmányliszt (3), darakorpa |
| 8 | Hőkezelés, hevítés | Általános fogalom, amely alá számos, speciális körülmények között végrehajtott hőkezelés tartozik; céljuk az anyag tápértékének vagy szerkezetének befolyásolás | Pirított, főzött, hőkezelt |
| 9 | Hidrogénezés | Telítetlen gliceridek telített gliceridekké való átalakítása (olajoknál és zsíroknál) | Keményített, részlegesen keményített |
| 10 | Hidrolízis | Egyszerűbb kémiai összetevőkre történő lebontás megfelelő vizes kezeléssel, esetleg enzimes vagy savas/lúgos kezeléssel | Hidrolizált |
| 11 | Sajtolás (4) | Zsír/olaj kivonása olajban dús anyagokból vagy lé kivonása gyümölcsökből vagy más növényi anyagokból mechanikai extrakcióval (csigapréssel vagy más préstípussal) némi hő alkalmazásával vagy anélkül | Pogácsa (5) (olajtartalmú anyagok esetében), pép, gyümölcsseprő (gyümölcsök stb. esetében), préselt pép (cukorrépa esetében) |
| 12 | Granulálás (pelletálás) | Speciális forma kialakítása megfelelő matricán történő átpréseléssel. | Pellet, pelletált |
| 13 | Előzselatinizálás | A keményítő módosítása hideg vízben való duzzadóképességének jelentős javítása érdekében | Előzselatinizált (6), puffasztott |
| 14 | Finomítás | Szennyeződések teljes vagy részleges eltávolítása cukrokból, olajokból, zsírokból és egyéb természetes anyagokból kémiai/fizikai kezelés útján | Finomított, részlegesen finomított |
| 15 | Nedves őrlés | Magbél/gabonaszem összetevőinek mechanikai úton történő szétválasztása vízben való áztatás után, esetleg kén-dioxiddal kezelve, a keményítő kivonása céljából | Csíra, glutén, keményítő |
| 16 | Zúzás | Gabonafélék és egyéb takarmány-alapanyagok mechanikai feldolgozása méretcsökkentés céljából | Zúzott, zúzás |
| 17 | Cukormentesítés | Mono- és diszacharidok kémiai vagy fizikai úton történő teljes vagy részleges eltávolítása melaszból vagy más, cukortartalmú anyagból | Cukormentes, részben cukormentes |

Eljárás

Fogalommeghatározás

Közhasználatú név/minősítés

(1)

(2)

(3)

(4)

1

Sűrítés (1)

Bizonyos összetevők koncentrációjának növelése víz vagy más összetevők eltávolításával

Sűrítmény

2

Hántolás (2)

Gabonaszemek, magvak, gyümölcsök, diófélék és egyéb termések külső rétegének teljes vagy részleges eltávolítása

Hántolt, részlegesen hántolt

3

Szárítás

Természetes vagy mesterséges eljárásokkal történő vízelvonás

Szárított (napon vagy mesterségesen)

4

Extrahálás

Bizonyos anyagokból zsír vagy olaj kivonása szerves oldószerrel, vagy cukor, illetve egyéb, vízben oldódó összetevők kivonása vizes oldószerrel. Szerves oldószer használata esetén a létrejövő terméknek technikailag mentesnek kell lennie az ilyen oldószertől

Extrahált (olajtartalmú anyagok esetében), melasz, pép (cukrot vagy egyéb, vízben oldódó összetevőket tartalmazó termékek esetében)

5

Extrudálás

Egy anyag nyomás alatt történő átpréselése egy nyíláson. (Lásd még: előzselatinizálás)

Extrudált

6

Pelyhesítés

Nedves hőkezelt anyag hengerlése

Pelyhek

7

Lisztőrlés

Gabonaszemek fizikai feldolgozása a részecskeméret csökkentése és az alkotórészekre történő szétválasztás elősegítése érdekében (főleg liszt, korpa és takarmányliszt)

Liszt, korpa, takarmányliszt (3), darakorpa

8

Hőkezelés, hevítés

Általános fogalom, amely alá számos, speciális körülmények között végrehajtott hőkezelés tartozik; céljuk az anyag tápértékének vagy szerkezetének befolyásolás

Pirított, főzött, hőkezelt

9

Hidrogénezés

Telítetlen gliceridek telített gliceridekké való átalakítása (olajoknál és zsíroknál)

Keményített, részlegesen keményített

10

Hidrolízis

Egyszerűbb kémiai összetevőkre történő lebontás megfelelő vizes kezeléssel, esetleg enzimes vagy savas/lúgos kezeléssel

Hidrolizált

11

Sajtolás (4)

Zsír/olaj kivonása olajban dús anyagokból vagy lé kivonása gyümölcsökből vagy más növényi anyagokból mechanikai extrakcióval (csigapréssel vagy más préstípussal) némi hő alkalmazásával vagy anélkül

Pogácsa (5) (olajtartalmú anyagok esetében), pép, gyümölcsseprő (gyümölcsök stb. esetében), préselt pép (cukorrépa esetében)

12

Granulálás (pelletálás)

Speciális forma kialakítása megfelelő matricán történő átpréseléssel.

Pellet, pelletált

13

Előzselatinizálás

A keményítő módosítása hideg vízben való duzzadóképességének jelentős javítása érdekében

Előzselatinizált (6), puffasztott

14

Finomítás

Szennyeződések teljes vagy részleges eltávolítása cukrokból, olajokból, zsírokból és egyéb természetes anyagokból kémiai/fizikai kezelés útján

Finomított, részlegesen finomított

15

Nedves őrlés

Magbél/gabonaszem összetevőinek mechanikai úton történő szétválasztása vízben való áztatás után, esetleg kén-dioxiddal kezelve, a keményítő kivonása céljából

Csíra, glutén, keményítő

16

Zúzás

Gabonafélék és egyéb takarmány-alapanyagok mechanikai feldolgozása méretcsökkentés céljából

Zúzott, zúzás

17

Cukormentesítés

Mono- és diszacharidok kémiai vagy fizikai úton történő teljes vagy részleges eltávolítása melaszból vagy más, cukortartalmú anyagból

Cukormentes, részben cukormentes

A főbb takarmány-alapanyagok nem kizárólagos listája

1.   GABONAMAGVAK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1.01 | Zab | Az Avena sativa L. és egyéb zabfajták szemtermése | |
| 1.02 | Zabpehely | Hántolt zab gőzölése és hengerlése útján nyert termék. Kis mennyiségben zabhéjat tartalmazhat | Keményítő |
| 1.03 | Zab-takarmányliszt | Rostált, hántolt zab zabdarává és zablisztté való feldolgozásának mellékterméke. Főként zabkorpából és kevés magbelső részből áll | Nyersrost |
| 1.04 | Zabhéj és -korpa | Hántolt zab zabdarává történő feldolgozása során nyert melléktermék. Főként zabhéjból és korpából áll | Nyersrost |
| 1.05 | Árpa | A Hordeum vulgare L. szemtermése | |
| 1.06 | Árpa-takarmányliszt | Rostált, hántolt árpa árpagyönggyé, darává vagy lisztté történő feldolgozásának mellékterméke | Nyersrost |
| 1.07 | Árpafehérje | Árpából történő keményítő-előállítás szárított mellékterméke. Főként a keményítő szétválasztásából nyert fehérjéből áll | Nyersfehérje
  Keményítő |
| 1.08 | Rizstörmelék | Polírozott rizs vagy fényezett rizs (Oryza sativa L.) előállításának mellékterméke. Főként méret alatti és/vagy törött szemekből áll | Keményítő |
| 1.09 | Rizskorpa (barna) | A hántolt rizs első fényezésének mellékterméke. Főként az aleuronréteg, az endospermium és a csíra darabkáiból áll | Nyersrost |
| 1.10 | Rizskorpa (fehér) | A hántolt rizs fényezésének mellékterméke. Főként az aleuronréteg, az endospermium és a csíra darabkáiból áll | Nyersrost |
| 1.11 | Rizskorpa kalcium- karbonáttal | A hántolt rizs fényezésének mellékterméke. Főként ezüsthártyából, az aleuronréteg, az endospermium és a csíra darabkáiból áll; fényezési eljárásból visszamaradt, változó mennyiségű kalcium-karbonátot tartalmaz | Nyersrost
  Kalcium-karbonát |
| 1.12 | Előfőzött rizsből készült takarmányliszt | A hántolt, előfőzött rizs fényezésének mellékterméke. Főként ezüsthártyából, az aleuronréteg, az endospermium és a csíra darabkáiból áll; a fényezési eljárásból visszamaradt, változó mennyiségű kalcium-karbonátot tartalmaz | Nyersrost
  Kalcium-karbonát |
| 1.13 | Őrölt takarmányrizs | Takarmányrizs őrlésével nyert termék, amely vagy a hántolt rizs tisztítása során kiszitált zöld, gipszes vagy éretlen szemekből, vagy pedig normál hántolt rizs sárga vagy foltos szemeiből áll | Keményítő |
| 1.14 | Rizscsíra-pogácsa | Olajgyártási melléktermék, mely az endospermium- és a külsőmaghéj-részecskékkel összetapadt rizscsíra sajtolásakor keletkezik | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 1.15 | Extrahált rizscsíra | Olajgyártási melléktermék, mely az endospermium- és a külsőmaghéj-részecskékkel összetapadt rizscsíra sajtolásakor keletkezik | Nyersfehérje |
| 1.16 | Rizskeményítő | Technikai tisztaságú rizskeményítő | Keményítő |
| 1.17 | Köles | A Panicum miliaceum L. szemtermése | |
| 1.18 | Rozs | A Secale cereale L. szemtermése | |
| 1.19 | Rozs takarmányliszt (7) | A rozsliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált rozsból nyernek. Többnyire endospermium-részekből áll, a külső maghéjak finom törmelékével és némi maghulladékkal | Keményítő |
| 1.20 | Rozs takarmányliszt | A rozsliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált rozsból nyernek. Főként a külső maghéjak törmelékéből, valamint olyan magdarabokból áll, melyekből a rozskorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el | Keményítő |
| 1.21 | Rozskorpa | A rozsliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált rozsból nyernek. Főleg a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, melyekből az endospermium legnagyobb részét eltávolították | Nyersrost |
| 1.22 | Cirok | A Sorghum bicolor L. Moench s.l. szemtermése | |
| 1.23 | Búza | A Triticum aestivum (L., a Triticum durum Desf. és más búzafajok szemtermése | |
| 1.24 | Búza takarmányliszt (8) | A búzaliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált búza- vagy tisztított tönkölybúzamagvakból nyernek. Főként endospermium-részekből áll, a külső maghéjak finom törmelékével és némi maghulladékkal vegyesen | Keményítő |
| 1.25 | Búza takarmányliszt | A búzaliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált búza- vagy tisztított tönkölybúzamagvakból nyernek. Főként a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, amelyekből a búzakorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el | Nyersrost |
| 1.26 | Búzakorpa (9) | A búzaliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált búza- vagy tisztított tönkölybúzamagvakból nyernek. Főként a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, melyekből az endospermium legnagyobb részét eltávolították | Nyersrost |
| 1.27 | Búzacsíra | A búzaliszt-előállítás mellékterméke, amely főként hengerelt vagy egyéb búzacsírából áll, tartalmazhat azonban még hozzátapadt endospermium- és külsőmaghéj-törmeléket is | Nyersfehérje
  Nyerszsír |
| 1.28 | Búzaglutén | A búzából történő keményítőgyártás szárított mellékterméke. Főként a keményítő elválasztása során nyert gluténból áll | Nyersfehérje |
| 1.29 | Búzaglutén-takarmány | A búzakeményítő- és gluténgyártás mellékterméke. Összetevői: olyan korpa, melyből a csírát részlegesen kivonták, vagy nem vonták ki, és olyan glutén, amelyhez a gabonából kirostált könnyűkeverék igen kis mennyisége, valamint a keményítőhidrolízis maradékának igen kis mennyisége hozzáadható | Nyersfehérje
  Keményítő |
| 1.30 | Búzakeményítő | Technikai tisztaságú búzakeményítő | Keményítő |
| 1.31 | Előzselatinizált búzakeményítő | Hőkezelés hatására jelentősen megduzzadt búzakeményítőből álló termék | Keményítő |
| 1.32 | Tönkölybúza | A Triticum spelta L., Triticum dioccum Schrank, Triticum monococcum tönkölybúza szemtermése | |
| 1.33 | Tritikálé | A Triticum X Secale hibrid szemtermése | |
| 1.34 | Kukorica | A Zea mays L. szemtermése | |
| 1.35 | Kukorica takarmányliszt (10) | A kukoricaliszt vagy -dara előállításának mellékterméke. Főként a külső héj törmelékéből és olyan magtörmelékből áll, amelyből a kukoricakorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el | Nyersrost |
| 1.36 | Kukoricakorpa | A kukoricaliszt vagy -dara előállításának mellékterméke. Főként külső héjból és némi kukoricacsíra-törmelékből áll, kevés endospermium-részecskével | Nyersrost |
| 1.37 | Kukoricacsíra-pogácsa | Olajgyártási melléktermék, amelyet a száraz vagy nedves eljárással feldolgozott kukoricacsíra sajtolásával nyernek. A csírához endospermium és maghéjrészek tapadhatnak. | Nyersfehérje
  Nyerszsír |
| 1.38 | Kukoricacsíra, extrahált | Olajgyártási melléktermék, melyet a száraz vagy nedves eljárással feldolgozott kukoricacsíra extrahálásával nyernek. A csírához endospermium és maghéjrészek tapadhatnak. | Nyersfehérje |
| 1.39 | Kukoricaglutén-takarmány (11) | A kukoricakeményítő nedves eljárással történő előállításának mellékterméke. Korpából és gluténból áll, amelyekhez a rostáláskor nyert tört kukorica a termék mennyiségének legfeljebb 15 %-áig és/vagy az alkohol vagy más keményítőszármazék előállításakor használt áztatólé maradékanyagai hozzáadhatók. A termék továbbá tartalmazhatja a kukoricacsíraolaj extrakciójának ugyancsak nedves eljárással nyert maradékait is. | Nyersfehérje
  Keményítő
  Nyerszsír, ha > 4,5 % |
| 1.40 | Kukoricaglutén | A kukoricakeményítő előállításának szárított mellékterméke. Főként a keményítő elválasztásakor nyert gluténból áll | Nyersfehérje |
| 1.41 | Kukoricakeményítő | Technikai tisztaságú kukoricakeményítő. | Keményítő |
| 1.42 | Előzselatinizált kukorica-keményítő (12) | Hőkezelés hatására jelentősen megduzzadt kukoricakeményítőt tartalmazó termék | Keményítő |
| 1.43 | Malátacsíra | A malátakészítés mellékterméke; főként a kicsirázott gabonaszemek szárított gyököcskéiből áll | Nyersfehérje |
| 1.44 | Szárított sörtörköly | A sörgyártás mellékterméke, amelyet a kicsírázott és a ki nem csírázott gabonák és más keményítőtartalmú termékek maradványainak beszárításával nyernek | Nyersfehérje |
| 1.45 | Szeszgyári szárított gabonamoslék (13) | A szeszgyártás mellékterméke, amelyet a fermentált gabona szilárd maradékainak beszárításával nyernek | Nyersfehérje |
| 1.46 | Sötét szesztörköly (14) | A szeszgyártás mellékterméke, amelyet úgy nyernek, hogy a fermentált gabonához az üstmaradékot vagy a bepárolt mosófolyadékot hozzáadják és megszárítják | Nyersfehérje |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

1.01

Zab

Az Avena sativa L. és egyéb zabfajták szemtermése

1.02

Zabpehely

Hántolt zab gőzölése és hengerlése útján nyert termék. Kis mennyiségben zabhéjat tartalmazhat

Keményítő

1.03

Zab-takarmányliszt

Rostált, hántolt zab zabdarává és zablisztté való feldolgozásának mellékterméke. Főként zabkorpából és kevés magbelső részből áll

Nyersrost

1.04

Zabhéj és -korpa

Hántolt zab zabdarává történő feldolgozása során nyert melléktermék. Főként zabhéjból és korpából áll

Nyersrost

1.05

Árpa

A Hordeum vulgare L. szemtermése

1.06

Árpa-takarmányliszt

Rostált, hántolt árpa árpagyönggyé, darává vagy lisztté történő feldolgozásának mellékterméke

Nyersrost

1.07

Árpafehérje

Árpából történő keményítő-előállítás szárított mellékterméke. Főként a keményítő szétválasztásából nyert fehérjéből áll

Nyersfehérje

Keményítő

1.08

Rizstörmelék

Polírozott rizs vagy fényezett rizs (Oryza sativa L.) előállításának mellékterméke. Főként méret alatti és/vagy törött szemekből áll

Keményítő

1.09

Rizskorpa (barna)

A hántolt rizs első fényezésének mellékterméke. Főként az aleuronréteg, az endospermium és a csíra darabkáiból áll

Nyersrost

1.10

Rizskorpa (fehér)

A hántolt rizs fényezésének mellékterméke. Főként az aleuronréteg, az endospermium és a csíra darabkáiból áll

Nyersrost

1.11

Rizskorpa kalcium- karbonáttal

A hántolt rizs fényezésének mellékterméke. Főként ezüsthártyából, az aleuronréteg, az endospermium és a csíra darabkáiból áll; fényezési eljárásból visszamaradt, változó mennyiségű kalcium-karbonátot tartalmaz

Nyersrost

Kalcium-karbonát

1.12

Előfőzött rizsből készült takarmányliszt

A hántolt, előfőzött rizs fényezésének mellékterméke. Főként ezüsthártyából, az aleuronréteg, az endospermium és a csíra darabkáiból áll; a fényezési eljárásból visszamaradt, változó mennyiségű kalcium-karbonátot tartalmaz

Nyersrost

Kalcium-karbonát

1.13

Őrölt takarmányrizs

Takarmányrizs őrlésével nyert termék, amely vagy a hántolt rizs tisztítása során kiszitált zöld, gipszes vagy éretlen szemekből, vagy pedig normál hántolt rizs sárga vagy foltos szemeiből áll

Keményítő

1.14

Rizscsíra-pogácsa

Olajgyártási melléktermék, mely az endospermium- és a külsőmaghéj-részecskékkel összetapadt rizscsíra sajtolásakor keletkezik

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

1.15

Extrahált rizscsíra

Olajgyártási melléktermék, mely az endospermium- és a külsőmaghéj-részecskékkel összetapadt rizscsíra sajtolásakor keletkezik

Nyersfehérje

1.16

Rizskeményítő

Technikai tisztaságú rizskeményítő

Keményítő

1.17

Köles

A Panicum miliaceum L. szemtermése

1.18

Rozs

A Secale cereale L. szemtermése

1.19

Rozs takarmányliszt (7)

A rozsliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált rozsból nyernek. Többnyire endospermium-részekből áll, a külső maghéjak finom törmelékével és némi maghulladékkal

Keményítő

1.20

Rozs takarmányliszt

A rozsliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált rozsból nyernek. Főként a külső maghéjak törmelékéből, valamint olyan magdarabokból áll, melyekből a rozskorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el

Keményítő

1.21

Rozskorpa

A rozsliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált rozsból nyernek. Főleg a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, melyekből az endospermium legnagyobb részét eltávolították

Nyersrost

1.22

Cirok

A Sorghum bicolor L. Moench s.l. szemtermése

1.23

Búza

A Triticum aestivum (L., a Triticum durum Desf. és más búzafajok szemtermése

1.24

Búza takarmányliszt (8)

A búzaliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált búza- vagy tisztított tönkölybúzamagvakból nyernek. Főként endospermium-részekből áll, a külső maghéjak finom törmelékével és némi maghulladékkal vegyesen

Keményítő

1.25

Búza takarmányliszt

A búzaliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált búza- vagy tisztított tönkölybúzamagvakból nyernek. Főként a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, amelyekből a búzakorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el

Nyersrost

1.26

Búzakorpa (9)

A búzaliszt-előállítás mellékterméke, melyet rostált búza- vagy tisztított tönkölybúzamagvakból nyernek. Főként a külső maghéjak törmelékéből és olyan magdarabokból áll, melyekből az endospermium legnagyobb részét eltávolították

Nyersrost

1.27

Búzacsíra

A búzaliszt-előállítás mellékterméke, amely főként hengerelt vagy egyéb búzacsírából áll, tartalmazhat azonban még hozzátapadt endospermium- és külsőmaghéj-törmeléket is

Nyersfehérje

Nyerszsír

1.28

Búzaglutén

A búzából történő keményítőgyártás szárított mellékterméke. Főként a keményítő elválasztása során nyert gluténból áll

Nyersfehérje

1.29

Búzaglutén-takarmány

A búzakeményítő- és gluténgyártás mellékterméke. Összetevői: olyan korpa, melyből a csírát részlegesen kivonták, vagy nem vonták ki, és olyan glutén, amelyhez a gabonából kirostált könnyűkeverék igen kis mennyisége, valamint a keményítőhidrolízis maradékának igen kis mennyisége hozzáadható

Nyersfehérje

Keményítő

1.30

Búzakeményítő

Technikai tisztaságú búzakeményítő

Keményítő

1.31

Előzselatinizált búzakeményítő

Hőkezelés hatására jelentősen megduzzadt búzakeményítőből álló termék

Keményítő

1.32

Tönkölybúza

A Triticum spelta L., Triticum dioccum Schrank, Triticum monococcum tönkölybúza szemtermése

1.33

Tritikálé

A Triticum X Secale hibrid szemtermése

1.34

Kukorica

A Zea mays L. szemtermése

1.35

Kukorica takarmányliszt (10)

A kukoricaliszt vagy -dara előállításának mellékterméke. Főként a külső héj törmelékéből és olyan magtörmelékből áll, amelyből a kukoricakorpához viszonyítva kevesebb endospermiumot távolítottak el

Nyersrost

1.36

Kukoricakorpa

A kukoricaliszt vagy -dara előállításának mellékterméke. Főként külső héjból és némi kukoricacsíra-törmelékből áll, kevés endospermium-részecskével

Nyersrost

1.37

Kukoricacsíra-pogácsa

Olajgyártási melléktermék, amelyet a száraz vagy nedves eljárással feldolgozott kukoricacsíra sajtolásával nyernek. A csírához endospermium és maghéjrészek tapadhatnak.

Nyersfehérje

Nyerszsír

1.38

Kukoricacsíra, extrahált

Olajgyártási melléktermék, melyet a száraz vagy nedves eljárással feldolgozott kukoricacsíra extrahálásával nyernek. A csírához endospermium és maghéjrészek tapadhatnak.

Nyersfehérje

1.39

Kukoricaglutén-takarmány (11)

A kukoricakeményítő nedves eljárással történő előállításának mellékterméke. Korpából és gluténból áll, amelyekhez a rostáláskor nyert tört kukorica a termék mennyiségének legfeljebb 15 %-áig és/vagy az alkohol vagy más keményítőszármazék előállításakor használt áztatólé maradékanyagai hozzáadhatók. A termék továbbá tartalmazhatja a kukoricacsíraolaj extrakciójának ugyancsak nedves eljárással nyert maradékait is.

Nyersfehérje

Keményítő

Nyerszsír, ha > 4,5 %

1.40

Kukoricaglutén

A kukoricakeményítő előállításának szárított mellékterméke. Főként a keményítő elválasztásakor nyert gluténból áll

Nyersfehérje

1.41

Kukoricakeményítő

Technikai tisztaságú kukoricakeményítő.

Keményítő

1.42

Előzselatinizált kukorica-keményítő (12)

Hőkezelés hatására jelentősen megduzzadt kukoricakeményítőt tartalmazó termék

Keményítő

1.43

Malátacsíra

A malátakészítés mellékterméke; főként a kicsirázott gabonaszemek szárított gyököcskéiből áll

Nyersfehérje

1.44

Szárított sörtörköly

A sörgyártás mellékterméke, amelyet a kicsírázott és a ki nem csírázott gabonák és más keményítőtartalmú termékek maradványainak beszárításával nyernek

Nyersfehérje

1.45

Szeszgyári szárított gabonamoslék (13)

A szeszgyártás mellékterméke, amelyet a fermentált gabona szilárd maradékainak beszárításával nyernek

Nyersfehérje

1.46

Sötét szesztörköly (14)

A szeszgyártás mellékterméke, amelyet úgy nyernek, hogy a fermentált gabonához az üstmaradékot vagy a bepárolt mosófolyadékot hozzáadják és megszárítják

Nyersfehérje

2.   OLAJOS MAGVAK, OLAJTARTALMÚ GYÜMÖLCSÖK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 2.01 | Földimogyoró pogácsa, részben hántolt | Olajgyártási melléktermék, amelyet részben hántolt földimogyoró (Arachis hypogaea L. és egyéb Arachis-fajok) préselésével nyernek. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 16 %) | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.02 | Részben hántolt, extrahált földimogyoró (dara) | Olajgyártási melléktermék, amelyet részben hántolt földimogyoró extrahálásával nyertek. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 16 %) | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.03 | Hántoltföldimogyoró-pogácsa | Olajgyártási melléktermék, melyet hántolt földimogyoró préselésével nyernek | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.04 | Hántolt, extrahált földimogyoró (dara) | Olajgyártási melléktermék, melyet hántolt földimogyoró extrahálásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.05 | Repcemag (15) | A Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk repcemag, a Brassica napus L. var Glauca (Roxb.) O.E. Schulz indiai sarson magja és a Brassica napa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk repce magja. (Minimális botanikai tisztaság: 94 %) | |
| 2.06 | Repcemagpogácsa (15) | Olajgyártási melléktermék, amelyet a repcemag préselésével nyernek. (Minimális botanikai tisztaság 94 %) | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.07 | Repcemag, extrahált (15) | Olajgyártási melléktermék, amelyet a repcemag extrahálásával nyernek. (Minimális botanikai tisztaság 94 %) | Nyersfehérje |
| 2.08 | Repcemaghéj | Repcemagok hajalásakor nyert melléktermék | Nyersrost |
| 2.09 | Részlegesen hántolt, extrahált (pór)sáfrány | Olajgyártási melléktermék, amelyet a pórsáfrány (Carthamus tinctorius L.) részben hántolt magvainak extrakciójával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.10 | Koprapogácsa | Olajgyártási melléktermék, melyet a kókuszpálma (Cocos nucifera L.) termésének száraz endospermiumrészét és külső héját (tegument) kipréselve nyernek. | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.11 | Extrahált kopra | Olajgyártási melléktermék, amelyet a kókuszpálma termése szárított magbelének (endospermium) és külső héjának (tegument) extrahálásával nyernek | Nyersfehérje |
| 2.12 | Pálmamagpogácsa | Olajgyártási melléktermék, amelyet a kemény héjat lehetőség szerinti legnagyobb mértékben eltávolítva az alábbi pálmafajok magbelének kipréselésével nyernek: Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey, (Elaeis melanococca auct.) | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Nyerszsír |
| 2.13 | Extrahált pálmamag | Olajgyártási melléktermék, amelyet a pálmafajok magbelének extrahálásával nyernek, a kemény héjat a lehetőség szerinti legnagyobb mértékben eltávolítva | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.14 | Hőkezelt szója(bab) | Megfelelő hőkezelésnek alávetett szójabab (Glycine max. L. Merr.). (Ureáz-aktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.) | |
| 2.15 | Extrahált, hőkezelt, szója(bab)dara | Olajgyártási melléktermék, amelyet szójababból nyernek extrakció és megfelelő hőkezelés után. (Ureáz-aktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.) | Nyersfehérje
  Nyersrost, ha > 8 % |
| 2.16 | Hántolt, extrahált hőkezelt szója(bab)dara | Olajgyártási melléktermék, amelyet hántolt szójababból nyernek extrakcióval és megfelelő hőkezeléssel. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 8 %) (Ureáz-aktivitás: maximum 0,5 mg N/g × min.) | Nyersfehérje |
| 2.17 | Szója(bab)fehérje-koncentrátum | Hántolt, zsírkivont szójababból nyert termék, melyet egy második extrakciónak is alávetnek a nitrogénmentes kivonható anyag mennyiségének csökkentése érdekében | Nyersfehérje |
| 2.18 | Növényi olaj (16) | Növényekből nyert olaj | Nedvesség, ha > 1 % |
| 2.19 | Szója(bab)héj | Szójabab hántolásakor nyert melléktermék | Nyersrost |
| 2.20 | Gyapotmag | A gyapot (Gossypium ssp.) magja, amelyekről a szőröket eltávolították | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Nyerszsír |
| 2.21 | Részben hántolt, extrahált gyapotmag (dara) | Olajgyártási melléktermék, melyet szőröktől és részben a héjától megtisztított gyapotmag extrahálásával nyernek. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 22,5 %) | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.22 | Gyapotmagpogácsa | Olajgyártási melléktermék, melyet a rosttalanított gyapotmag préselésével nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Nyerszsír |
| 2.23 | Nigermagpogácsa | Olajgyártási melléktermék, amelyet a Guizotia abyssinica (Lf) Cass. nigernövény magjának préselésével nyernek. (Sósavban oldhatatlan hamu: maximum 3,4 %) | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.24 | Napraforgómag | A napraforgó (Helianthus annuus L.) magja | |
| 2.25 | Extrahált napraforgómag | Olajgyártási melléktermék, amelyet a napraforgómag extrahálásával nyernek. | Nyersfehérje |
| 2.26 | Részben hajalt, extrahált napraforgómag | Olajgyártási melléktermék, melyet a héjától részben megtisztított napraforgómag extrahálásával nyernek. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 27,5 %) | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.27 | Lenmag | A len (Linum usitatissimum L.) magja (Minimális botanikai tisztaság: 93 %) | |
| 2.28 | Lenmagpogácsa | Olajgyártási melléktermék, amelyet a lenmag kipréselésével nyernek. (Minimális botanikai tisztaság: 93 %) | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyersrost |
| 2.29 | Extrahált lenmag(dara) | Olajgyártási melléktermék, amelyet a lenmag extrahálásával nyernek. (Minimális botanikai tisztaság: 93 %) | Nyersfehérje |
| 2.30 | Olajbogyópép | Olajgyártási melléktermék, amelyet a magrészektől lehetőség szerint megtisztított, sajtolt, olajbogyó (Olea europea L.) extrahálásával nyertek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.31 | Szezámmagpogácsa | Olajgyártási melléktermék, amelyet a szezám növény (Sesamum indicum L.) magjának kipréselésével nyernek. (Sósavban oldhatatlan hamu: maximum 5 %) | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Nyerszsír |
| 2.32 | Részben hántolt, extrahált kakaóbab | Olajgyártási melléktermék, amelyet a szárított és pörkölt, hájától részben megtisztított kakaóbab (Theobroma cacao L.) extrahálásával nyernek | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 2.33 | Kakaóhéj | A kakaóbab (Theobroma cacao L.) szárított és pörkölt külső maghéja (tegumentje) | Nyersrost |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

2.01

Földimogyoró pogácsa, részben hántolt

Olajgyártási melléktermék, amelyet részben hántolt földimogyoró (Arachis hypogaea L. és egyéb Arachis-fajok) préselésével nyernek. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 16 %)

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.02

Részben hántolt, extrahált földimogyoró (dara)

Olajgyártási melléktermék, amelyet részben hántolt földimogyoró extrahálásával nyertek. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 16 %)

Nyersfehérje

Nyersrost

2.03

Hántoltföldimogyoró-pogácsa

Olajgyártási melléktermék, melyet hántolt földimogyoró préselésével nyernek

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.04

Hántolt, extrahált földimogyoró (dara)

Olajgyártási melléktermék, melyet hántolt földimogyoró extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.05

Repcemag (15)

A Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk repcemag, a Brassica napus L. var Glauca (Roxb.) O.E. Schulz indiai sarson magja és a Brassica napa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk repce magja. (Minimális botanikai tisztaság: 94 %)

2.06

Repcemagpogácsa (15)

Olajgyártási melléktermék, amelyet a repcemag préselésével nyernek. (Minimális botanikai tisztaság 94 %)

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.07

Repcemag, extrahált (15)

Olajgyártási melléktermék, amelyet a repcemag extrahálásával nyernek. (Minimális botanikai tisztaság 94 %)

Nyersfehérje

2.08

Repcemaghéj

Repcemagok hajalásakor nyert melléktermék

Nyersrost

2.09

Részlegesen hántolt, extrahált (pór)sáfrány

Olajgyártási melléktermék, amelyet a pórsáfrány (Carthamus tinctorius L.) részben hántolt magvainak extrakciójával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.10

Koprapogácsa

Olajgyártási melléktermék, melyet a kókuszpálma (Cocos nucifera L.) termésének száraz endospermiumrészét és külső héját (tegument) kipréselve nyernek.

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.11

Extrahált kopra

Olajgyártási melléktermék, amelyet a kókuszpálma termése szárított magbelének (endospermium) és külső héjának (tegument) extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

2.12

Pálmamagpogácsa

Olajgyártási melléktermék, amelyet a kemény héjat lehetőség szerinti legnagyobb mértékben eltávolítva az alábbi pálmafajok magbelének kipréselésével nyernek: Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey, (Elaeis melanococca auct.)

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyerszsír

2.13

Extrahált pálmamag

Olajgyártási melléktermék, amelyet a pálmafajok magbelének extrahálásával nyernek, a kemény héjat a lehetőség szerinti legnagyobb mértékben eltávolítva

Nyersfehérje

Nyersrost

2.14

Hőkezelt szója(bab)

Megfelelő hőkezelésnek alávetett szójabab (Glycine max. L. Merr.). (Ureáz-aktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.)

2.15

Extrahált, hőkezelt, szója(bab)dara

Olajgyártási melléktermék, amelyet szójababból nyernek extrakció és megfelelő hőkezelés után. (Ureáz-aktivitás: maximum 0,4 mg N/g × min.)

Nyersfehérje

Nyersrost, ha > 8 %

2.16

Hántolt, extrahált hőkezelt szója(bab)dara

Olajgyártási melléktermék, amelyet hántolt szójababból nyernek extrakcióval és megfelelő hőkezeléssel. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 8 %) (Ureáz-aktivitás: maximum 0,5 mg N/g × min.)

Nyersfehérje

2.17

Szója(bab)fehérje-koncentrátum

Hántolt, zsírkivont szójababból nyert termék, melyet egy második extrakciónak is alávetnek a nitrogénmentes kivonható anyag mennyiségének csökkentése érdekében

Nyersfehérje

2.18

Növényi olaj (16)

Növényekből nyert olaj

Nedvesség, ha > 1 %

2.19

Szója(bab)héj

Szójabab hántolásakor nyert melléktermék

Nyersrost

2.20

Gyapotmag

A gyapot (Gossypium ssp.) magja, amelyekről a szőröket eltávolították

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyerszsír

2.21

Részben hántolt, extrahált gyapotmag (dara)

Olajgyártási melléktermék, melyet szőröktől és részben a héjától megtisztított gyapotmag extrahálásával nyernek. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 22,5 %)

Nyersfehérje

Nyersrost

2.22

Gyapotmagpogácsa

Olajgyártási melléktermék, melyet a rosttalanított gyapotmag préselésével nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyerszsír

2.23

Nigermagpogácsa

Olajgyártási melléktermék, amelyet a Guizotia abyssinica (Lf) Cass. nigernövény magjának préselésével nyernek. (Sósavban oldhatatlan hamu: maximum 3,4 %)

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.24

Napraforgómag

A napraforgó (Helianthus annuus L.) magja

2.25

Extrahált napraforgómag

Olajgyártási melléktermék, amelyet a napraforgómag extrahálásával nyernek.

Nyersfehérje

2.26

Részben hajalt, extrahált napraforgómag

Olajgyártási melléktermék, melyet a héjától részben megtisztított napraforgómag extrahálásával nyernek. (A szárazanyag nyersrosttartalma maximum 27,5 %)

Nyersfehérje

Nyersrost

2.27

Lenmag

A len (Linum usitatissimum L.) magja (Minimális botanikai tisztaság: 93 %)

2.28

Lenmagpogácsa

Olajgyártási melléktermék, amelyet a lenmag kipréselésével nyernek. (Minimális botanikai tisztaság: 93 %)

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyersrost

2.29

Extrahált lenmag(dara)

Olajgyártási melléktermék, amelyet a lenmag extrahálásával nyernek. (Minimális botanikai tisztaság: 93 %)

Nyersfehérje

2.30

Olajbogyópép

Olajgyártási melléktermék, amelyet a magrészektől lehetőség szerint megtisztított, sajtolt, olajbogyó (Olea europea L.) extrahálásával nyertek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.31

Szezámmagpogácsa

Olajgyártási melléktermék, amelyet a szezám növény (Sesamum indicum L.) magjának kipréselésével nyernek. (Sósavban oldhatatlan hamu: maximum 5 %)

Nyersfehérje

Nyersrost

Nyerszsír

2.32

Részben hántolt, extrahált kakaóbab

Olajgyártási melléktermék, amelyet a szárított és pörkölt, hájától részben megtisztított kakaóbab (Theobroma cacao L.) extrahálásával nyernek

Nyersfehérje

Nyersrost

2.33

Kakaóhéj

A kakaóbab (Theobroma cacao L.) szárított és pörkölt külső maghéja (tegumentje)

Nyersrost

3.   HÜVELYESEK MAGJAI, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 3.01 | Csicseriborsó | A Cicer arietinum L. magja | |
| 3.02 | Extrahált guardara | A Cyanopsis tetragonoloba (L.) Taub. magjából nyert nyák extrakciójából visszamaradt melléktermék | Nyersfehérje |
| 3.03 | Ervil (Cicorlencse) | Az Ervum ervilia L. magja | |
| 3.04 | Szegletes lednek (17) | A Lathyrus sativus L. megfelelő hőkezelésnek alávetett magja | |
| 3.05 | Lencse | A Lens culinaris a.o. Medik magja | |
| 3.06 | Édes csillagfürt | Alacsony keserűmag-tartalmú Lupinus spp. magvak | |
| 3.07 | Bab, pirított | A Phaseolus vagy Vigna spp. magja, a toxikus lektinek lebontására alkalmas hőkezelés után | |
| 3.08 | Borsó | A Pisum spp. magja | |
| 3.09 | Borsó takarmányliszt | Borsóliszt előállítása során nyert melléktermék. Főként sziklevél(cotyledon)-, kisebb mértékben héjrészekből áll | Nyersfehérje
  Nyersrost |
| 3.10 | Borsókorpa | Borsódara előállítása során nyert melléktermék. Főként a borsó hántolása és tisztítása során eltávolított héjakból áll | Nyersrost |
| 3.11 | Lóbab | A Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. és var. minuta (Alef.) Mansf. magja | |
| 3.12 | Monantha (egyvirágú) bükköny | A Vicia monanthos Desf. magja | |
| 3.13 | Bükkönyök | A Vicia sativa L. var. sativa és más fajták magja | |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

3.01

Csicseriborsó

A Cicer arietinum L. magja

3.02

Extrahált guardara

A Cyanopsis tetragonoloba (L.) Taub. magjából nyert nyák extrakciójából visszamaradt melléktermék

Nyersfehérje

3.03

Ervil (Cicorlencse)

Az Ervum ervilia L. magja

3.04

Szegletes lednek (17)

A Lathyrus sativus L. megfelelő hőkezelésnek alávetett magja

3.05

Lencse

A Lens culinaris a.o. Medik magja

3.06

Édes csillagfürt

Alacsony keserűmag-tartalmú Lupinus spp. magvak

3.07

Bab, pirított

A Phaseolus vagy Vigna spp. magja, a toxikus lektinek lebontására alkalmas hőkezelés után

3.08

Borsó

A Pisum spp. magja

3.09

Borsó takarmányliszt

Borsóliszt előállítása során nyert melléktermék. Főként sziklevél(cotyledon)-, kisebb mértékben héjrészekből áll

Nyersfehérje

Nyersrost

3.10

Borsókorpa

Borsódara előállítása során nyert melléktermék. Főként a borsó hántolása és tisztítása során eltávolított héjakból áll

Nyersrost

3.11

Lóbab

A Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. és var. minuta (Alef.) Mansf. magja

3.12

Monantha (egyvirágú) bükköny

A Vicia monanthos Desf. magja

3.13

Bükkönyök

A Vicia sativa L. var. sativa és más fajták magja

4.   GUMÓK, GYÖKEREK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 4.01 | (Cukor)répapép | Cukorgyártási melléktermék, amely a cukorrépa (Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.) extrahált és szárított darabjaiból áll. (Sósavban oldhatatlan maximális hamutartalom: a szárazanyag 4,5 %-a) | Sósavban oldhatatlan hamutartalom, ha az > 3,5 % a szárazanyagban. Összes cukor, szacharózban kifejezve, ha > 10,5 % |
| 4.02 | (Cukor)répamelasz | A répacukor gyártásakor vagy finomításakor összegyűlt szirupos maradékból álló melléktermék | Összes cukor, szacharózban kifejezve
  Nedvesség, ha > 28 % |
| 4.03 | Melaszos (cukor)répapép, szárított | Cukorgyártási melléktermék, amely olyan szárított cukorrépapépet tartalmaz, melyhez melaszt adnak. (Sósavban oldhatatlan maximális hamutartalom: a szárazanyag 4,5 %-a) | Összes cukor, szacharózban kifejezve
  Sósavban oldhatatlan hamutartalom, ha az > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.04 | (Cukor)répavinasz | Alkohol, élesztő, citromsav és más szerves vegyületek előállításakor a répamelasz fermentációját követően nyert melléktermék | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 35 % |
| 4.05 | (Répa)cukor (18) | Cukorrépából kivont cukor | Szacharóz |
| 4.06 | Édesburgonya | Az Ipomoea batatas (L.) Poir gumói, tekintet nélkül küllemükre | Keményítő |
| 4.07 | Manióka (19) | A Manihot esculenta Crantz gyökerei, tekintet nélkül küllemükre. (Sósavban oldhatatlan maximális hamutartalom: a szárazanyag 4,5 %-a) | Keményítő
  Sósavban oldhatatlan hamutartalom, ha az > 3,5 % a szárazanyagban |
| 4.08 | Puffasztott maniókakeményítő (20) | Maniókagyökérből nyert és megfelelő hőkezeléssel puffasztott keményítő | Keményítő |
| 4.09 | Burgonyapép | A burgonyakeményítő (Solanum tuberosum L.) előállításának mellékterméke | |
| 4.10 | Burgonyakeményítő | Technikai tisztaságú burgonyakeményítő | Keményítő |
| 4.11 | Burgonyafehérje | A keményítőgyártás szárított mellékterméke, amely a keményítő elválasztása után kinyert, főként fehérjetartalmú anyagokból áll | Nyersfehérje |
| 4.12 | Burgonyapehely | Mosott, hámozott, vagy hámozatlan, gőzölt burgonyából forgó szárítóban nyert termék | Keményítő
  Nyersrost |
| 4.13 | Sűrített burgonyalé | Burgonyakeményítő-gyártási melléktermék, amelyből a fehérjéket és a vizet részben eltávolították | Nyersfehérje
  Nyershamu |
| 4.14 | Előzselatinizált burgonyakeményítő | Hőkezeléssel erősen elfolyósított burgonyakeményítőből álló termék | Keményítő |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

4.01

(Cukor)répapép

Cukorgyártási melléktermék, amely a cukorrépa (Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.) extrahált és szárított darabjaiból áll. (Sósavban oldhatatlan maximális hamutartalom: a szárazanyag 4,5 %-a)

Sósavban oldhatatlan hamutartalom, ha az > 3,5 % a szárazanyagban. Összes cukor, szacharózban kifejezve, ha > 10,5 %

4.02

(Cukor)répamelasz

A répacukor gyártásakor vagy finomításakor összegyűlt szirupos maradékból álló melléktermék

Összes cukor, szacharózban kifejezve

Nedvesség, ha > 28 %

4.03

Melaszos (cukor)répapép, szárított

Cukorgyártási melléktermék, amely olyan szárított cukorrépapépet tartalmaz, melyhez melaszt adnak. (Sósavban oldhatatlan maximális hamutartalom: a szárazanyag 4,5 %-a)

Összes cukor, szacharózban kifejezve

Sósavban oldhatatlan hamutartalom, ha az > 3,5 % a szárazanyagban

4.04

(Cukor)répavinasz

Alkohol, élesztő, citromsav és más szerves vegyületek előállításakor a répamelasz fermentációját követően nyert melléktermék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 35 %

4.05

(Répa)cukor (18)

Cukorrépából kivont cukor

Szacharóz

4.06

Édesburgonya

Az Ipomoea batatas (L.) Poir gumói, tekintet nélkül küllemükre

Keményítő

4.07

Manióka (19)

A Manihot esculenta Crantz gyökerei, tekintet nélkül küllemükre. (Sósavban oldhatatlan maximális hamutartalom: a szárazanyag 4,5 %-a)

Keményítő

Sósavban oldhatatlan hamutartalom, ha az > 3,5 % a szárazanyagban

4.08

Puffasztott maniókakeményítő (20)

Maniókagyökérből nyert és megfelelő hőkezeléssel puffasztott keményítő

Keményítő

4.09

Burgonyapép

A burgonyakeményítő (Solanum tuberosum L.) előállításának mellékterméke

4.10

Burgonyakeményítő

Technikai tisztaságú burgonyakeményítő

Keményítő

4.11

Burgonyafehérje

A keményítőgyártás szárított mellékterméke, amely a keményítő elválasztása után kinyert, főként fehérjetartalmú anyagokból áll

Nyersfehérje

4.12

Burgonyapehely

Mosott, hámozott, vagy hámozatlan, gőzölt burgonyából forgó szárítóban nyert termék

Keményítő

Nyersrost

4.13

Sűrített burgonyalé

Burgonyakeményítő-gyártási melléktermék, amelyből a fehérjéket és a vizet részben eltávolították

Nyersfehérje

Nyershamu

4.14

Előzselatinizált burgonyakeményítő

Hőkezeléssel erősen elfolyósított burgonyakeményítőből álló termék

Keményítő

5.   EGYÉB MAGVAK ÉS GYÜMÖLCSÖK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 5.01 | Szentjánoskenyér-hüvely | A szentjánoskenyérfa (Ceratonia siliqua L.) összezúzott száraz terméséből a magok kinyerése után visszamaradt melléktermék. | Nyersrost |
| 5.02 | Citrusfélék törkölye | Citrusfélék (Citrus spp.) gyümölcséből a citruslé kipréselése után visszamaradt melléktermék. | Nyersrost |
| 5.03 | Gyümölcspép (21) | Almatermésű vagy csonthéjas magvú gyümölcsökből a léelőállítás során préseléssel kapott melléktermék | Nyersrost |
| 5.04 | Paradicsomtörköly | Paradicsomból (Solanum lycopersicum Karst.) paradicsomlé készítése során préseléssel kapott melléktermék | Nyersrost |
| 5.05 | Extrahált szőlőmag | Szőlőmagból olaj kivonása után nyert melléktermék | Nyersrost, ha > 45 % |
| 5.06 | Szőlőtörköly | Alkohol kivonása után gyorsan beszárított szőlőtörköly, amelyből a lehető legjobban eltávolították a szár- és magrészeket | Nyersrost, ha > 25 % |
| 5.07 | Szőlőmag | A szőlőpépből kivont szőlőmag, melyből az olajat nem távolították el | Nyerszsír,
  Nyersrost, ha > 45 % |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

5.01

Szentjánoskenyér-hüvely

A szentjánoskenyérfa (Ceratonia siliqua L.) összezúzott száraz terméséből a magok kinyerése után visszamaradt melléktermék.

Nyersrost

5.02

Citrusfélék törkölye

Citrusfélék (Citrus spp.) gyümölcséből a citruslé kipréselése után visszamaradt melléktermék.

Nyersrost

5.03

Gyümölcspép (21)

Almatermésű vagy csonthéjas magvú gyümölcsökből a léelőállítás során préseléssel kapott melléktermék

Nyersrost

5.04

Paradicsomtörköly

Paradicsomból (Solanum lycopersicum Karst.) paradicsomlé készítése során préseléssel kapott melléktermék

Nyersrost

5.05

Extrahált szőlőmag

Szőlőmagból olaj kivonása után nyert melléktermék

Nyersrost, ha > 45 %

5.06

Szőlőtörköly

Alkohol kivonása után gyorsan beszárított szőlőtörköly, amelyből a lehető legjobban eltávolították a szár- és magrészeket

Nyersrost, ha > 25 %

5.07

Szőlőmag

A szőlőpépből kivont szőlőmag, melyből az olajat nem távolították el

Nyerszsír,

Nyersrost, ha > 45 %

6.   ZÖLDTAKARMÁNY ÉS SZÁLASTAKARMÁNY

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 6.01 | Lucernaliszt (22) | Zsenge lucerna (Medicago sativa L. és Medicagovar. Martyn) szárításával és őrlésével nyert termék. 20 %-ig tartalmazhat a lucernával egyidőben szárított és őrölt fiatal lóherét vagy más zöldtakarmányt | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha az > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.02 | Lucernapogácsa | Lucernából a lé kipréselése után visszamaradt nyert szárított melléktermék | Nyersfehérje |
| 6.03 | Lucernafehérje-koncentrátum | Fehérjekicsapatás céljából centrifugált és hőkezelt lucernapréslé frakcióinak mesterséges szárításával nyert termék | Karotin
  Nyersfehérje |
| 6.04 | Lóhereliszt (22) | Fiatal lóhere (Trifolium spp.) szárításával és őrlésével nyert termék. 20 %-ig tartalmazhat a lóherével egyidőben szárított és őrölt fiatal lucernát vagy más zöldtakarmányt | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha az > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.05 | Fűliszt (22)
   (23) | Fiatal fűfélék szárításával és őrlésével nyert termék | Nyersfehérje
  Nyersrost
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha az > 3,5 % a szárazanyagban |
| 6.06 | Gabonaszalma (24) | Gabonafélék szalmája | |
| 6.07 | Kezelt gabonaszalma (25) | Gabonaszalma megfelelő kezelésével nyert termék | Nátrium, ha NaOH-val kezelték |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

6.01

Lucernaliszt (22)

Zsenge lucerna (Medicago sativa L. és Medicagovar. Martyn) szárításával és őrlésével nyert termék. 20 %-ig tartalmazhat a lucernával egyidőben szárított és őrölt fiatal lóherét vagy más zöldtakarmányt

Nyersfehérje

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha az > 3,5 % a szárazanyagban

6.02

Lucernapogácsa

Lucernából a lé kipréselése után visszamaradt nyert szárított melléktermék

Nyersfehérje

6.03

Lucernafehérje-koncentrátum

Fehérjekicsapatás céljából centrifugált és hőkezelt lucernapréslé frakcióinak mesterséges szárításával nyert termék

Karotin

Nyersfehérje

6.04

Lóhereliszt (22)

Fiatal lóhere (Trifolium spp.) szárításával és őrlésével nyert termék. 20 %-ig tartalmazhat a lóherével egyidőben szárított és őrölt fiatal lucernát vagy más zöldtakarmányt

Nyersfehérje

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha az > 3,5 % a szárazanyagban

6.05

Fűliszt (22)
   (23)

Fiatal fűfélék szárításával és őrlésével nyert termék

Nyersfehérje

Nyersrost

Sósavban oldhatatlan hamu, ha az > 3,5 % a szárazanyagban

6.06

Gabonaszalma (24)

Gabonafélék szalmája

6.07

Kezelt gabonaszalma (25)

Gabonaszalma megfelelő kezelésével nyert termék

Nátrium, ha NaOH-val kezelték

7.   EGYÉB NÖVÉNYEK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 7.01 | (Cukor)nádmelasz | Cukornádból (Saccharum officinarum L.) nyert cukor gyártásakor vagy finomításakor összegyűlt szirupos maradékból álló melléktermék | Összes cukor, szacharózban kifejezve
  Nedvesség, ha > 30 % |
| 7.02 | (Cukor)nádvinasz | Nádmelasz fermentációjával, alkohol, élesztő, citromsav és más szerves vegyületek előállításakor nyert melléktermék | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 35 % |
| 7.03 | (Nád)cukor (26) | Cukornádból kivont cukor | Szacharóz |
| 7.04 | Tengerimoszatliszt | Tengerimoszat, különösen barna tengerimoszat szárításával és aprításával nyert termék. Ez a termék lehet mosott, a jódtartalom csökkentése érdekében. | Nyershamu |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

7.01

(Cukor)nádmelasz

Cukornádból (Saccharum officinarum L.) nyert cukor gyártásakor vagy finomításakor összegyűlt szirupos maradékból álló melléktermék

Összes cukor, szacharózban kifejezve

Nedvesség, ha > 30 %

7.02

(Cukor)nádvinasz

Nádmelasz fermentációjával, alkohol, élesztő, citromsav és más szerves vegyületek előállításakor nyert melléktermék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 35 %

7.03

(Nád)cukor (26)

Cukornádból kivont cukor

Szacharóz

7.04

Tengerimoszatliszt

Tengerimoszat, különösen barna tengerimoszat szárításával és aprításával nyert termék. Ez a termék lehet mosott, a jódtartalom csökkentése érdekében.

Nyershamu

8.   TEJTERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 8.01 | Sovány tejpor | Olyan tej szárításával nyert termék, melyből a zsír nagy részét eltávolították | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 5 % |
| 8.02 | Írópor | Vajgyártás után visszamaradt folyadék szárításával nyert termék | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Laktóz
  Nedvesség, ha > 6 % |
| 8.03 | Tejsavópor | Sajt-, túró- vagy kazeinkészítés, illetve hasonló eljárások után visszamaradt folyadék beszárításával nyert termék | Nyersfehérje
  Laktóz
  Nedvesség, ha > 8 %
  Nyershamu |
| 8.04 | Alacsony cukortartalmú tejsavópor | Olyan tejsavó beszárításával nyert termék, amelyből a laktóz egy részét kivonják | Nyersfehérje
  Laktóz
  Nedvesség, ha > 8 %
  Nyershamu |
| 8.05 | Tejsavófehérje-por (27) | Tejsavóból vagy tejből kémiai vagy fizikai kezeléssel kivont fehérje-összetevők szárításával nyert termék | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 8.06 | Kazeinpor | Sovány tejből vagy íróból savak vagy oltó segítségével kicsapatott kazein szárításával nyert termék | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 10 % |
| 8.07 | Laktózpor | Tejből vagy tejsavóból tisztítással és szárítással elkülönített cukor | Laktóz
  Nedvesség, ha > 5 % |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

8.01

Sovány tejpor

Olyan tej szárításával nyert termék, melyből a zsír nagy részét eltávolították

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 5 %

8.02

Írópor

Vajgyártás után visszamaradt folyadék szárításával nyert termék

Nyersfehérje

Nyerszsír

Laktóz

Nedvesség, ha > 6 %

8.03

Tejsavópor

Sajt-, túró- vagy kazeinkészítés, illetve hasonló eljárások után visszamaradt folyadék beszárításával nyert termék

Nyersfehérje

Laktóz

Nedvesség, ha > 8 %

Nyershamu

8.04

Alacsony cukortartalmú tejsavópor

Olyan tejsavó beszárításával nyert termék, amelyből a laktóz egy részét kivonják

Nyersfehérje

Laktóz

Nedvesség, ha > 8 %

Nyershamu

8.05

Tejsavófehérje-por (27)

Tejsavóból vagy tejből kémiai vagy fizikai kezeléssel kivont fehérje-összetevők szárításával nyert termék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

8.06

Kazeinpor

Sovány tejből vagy íróból savak vagy oltó segítségével kicsapatott kazein szárításával nyert termék

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 10 %

8.07

Laktózpor

Tejből vagy tejsavóból tisztítással és szárítással elkülönített cukor

Laktóz

Nedvesség, ha > 5 %

9.   SZÁRAZFÖLDI ÁLLATOKBÓL NYERT TERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 9.01 | Húsliszt (28) | Melegvérű szárazföldi állatok egész testéből vagy annak részeiből, esetlegesen – extrakcióval vagy fizikai módszerekkel – részben zsírtalanított, hőkezeléssel, szárítással és darálással nyert termék. A terméknek alapvetően mentesnek kell lennie a következőktől: pata, szarv, sörte, szőr, toll és emésztőtraktus-tartalom (a szárazanyag nyersfehérje-tartalma min. 50 %). (Összfoszfortartalom max. 8 %) | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.02 | Hús- és csontliszt (28) | Melegvérű szárazföldi állatok egész testéből vagy annak részeiből, esetlegesen – extrakcióval vagy fizikai módszerekkel – részben zsírtalanított, hőkezeléssel, szárítással és őrléssel nyert termék. A terméknek alapvetően mentesnek kell lennie a következőktől: pata, szarv, sörte, szőr, toll és emésztőtraktus-tartalom | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.03 | Csontliszt | Melegvérű szárazföldi állatok extrakcióval vagy fizikai módszerekkel nagyrészt zsírtalanított csontjaiból hőkezeléssel, szárítással és finomra őrléssel nyert termék. A terméknek alapvetően mentesnek kell lennie a következőktől: pata, szarv, sörte, szőr, toll és emésztőtraktus-tartalom | Nyersfehérje
  Nyershamu
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.04 | Tepertő | Faggyú, zsír, vagy állatok zsírszövetéből extrahálással vagy fizikai módszerrel kivont zsiradék előállítása után visszamaradt termék. | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.05 | Baromfiliszt (28) | Vágottbaromfi-melléktermékek hőkezelésével, szárításával és őrlésével nyert termék. A terméknek tolltól alapvetően mentesnek kell lennie | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,3 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.06 | Hidrolizált toll-liszt | Baromfitoll hidrolízisével, szárításával és őrlésével nyert termék | Nyersfehérje
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,4 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.07 | Vérliszt | Levágott melegvérű állatok vérének szárításával készült termék. A terméknek alapvetően idegen anyagtól mentesnek kell lennie | Nyersfehérje
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 9.08 | Állati zsír (29) | Melegvérű szárazföldi állatok zsírjából álló termék | Nedvesség, ha > 1 % |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

9.01

Húsliszt (28)

Melegvérű szárazföldi állatok egész testéből vagy annak részeiből, esetlegesen – extrakcióval vagy fizikai módszerekkel – részben zsírtalanított, hőkezeléssel, szárítással és darálással nyert termék. A terméknek alapvetően mentesnek kell lennie a következőktől: pata, szarv, sörte, szőr, toll és emésztőtraktus-tartalom (a szárazanyag nyersfehérje-tartalma min. 50 %). (Összfoszfortartalom max. 8 %)

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Nedvesség, ha > 8 %

9.02

Hús- és csontliszt (28)

Melegvérű szárazföldi állatok egész testéből vagy annak részeiből, esetlegesen – extrakcióval vagy fizikai módszerekkel – részben zsírtalanított, hőkezeléssel, szárítással és őrléssel nyert termék. A terméknek alapvetően mentesnek kell lennie a következőktől: pata, szarv, sörte, szőr, toll és emésztőtraktus-tartalom

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Nedvesség, ha > 8 %

9.03

Csontliszt

Melegvérű szárazföldi állatok extrakcióval vagy fizikai módszerekkel nagyrészt zsírtalanított csontjaiból hőkezeléssel, szárítással és finomra őrléssel nyert termék. A terméknek alapvetően mentesnek kell lennie a következőktől: pata, szarv, sörte, szőr, toll és emésztőtraktus-tartalom

Nyersfehérje

Nyershamu

Nedvesség, ha > 8 %

9.04

Tepertő

Faggyú, zsír, vagy állatok zsírszövetéből extrahálással vagy fizikai módszerrel kivont zsiradék előállítása után visszamaradt termék.

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 8 %

9.05

Baromfiliszt (28)

Vágottbaromfi-melléktermékek hőkezelésével, szárításával és őrlésével nyert termék. A terméknek tolltól alapvetően mentesnek kell lennie

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,3 %

Nedvesség, ha > 8 %

9.06

Hidrolizált toll-liszt

Baromfitoll hidrolízisével, szárításával és őrlésével nyert termék

Nyersfehérje

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 3,4 %

Nedvesség, ha > 8 %

9.07

Vérliszt

Levágott melegvérű állatok vérének szárításával készült termék. A terméknek alapvetően idegen anyagtól mentesnek kell lennie

Nyersfehérje

Nedvesség, ha > 8 %

9.08

Állati zsír (29)

Melegvérű szárazföldi állatok zsírjából álló termék

Nedvesség, ha > 1 %

10.   HALAK, EGYÉB TENGERI ÁLLATOK, AZOKBÓL NYERT TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 10.01 | Halliszt (30) | Olyan, egész halak vagy halrészek feldolgozásával nyert termék, amelyből esetlegesen az olaj egy részét kivonták, és amelyet esetlegesen haleredetű oldható anyagok (hallé) visszadolgozásával dúsítottak. | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nyershamu, ha > 20 %
  Nedvesség, ha > 8 % |
| 10.02 | Sűrített hallé | Hallisztgyártás során nyert termék, amelyet leválasztottak, és savas kezeléssel és/vagy szárítással stabilizáltak. | Nyersfehérje
  Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 5 % |
| 10.03 | Halolaj | Halból vagy halrészből nyert olaj | Nedvesség, ha > 1 % |
| 10.04 | Finomított, keményített halolaj | Halból vagy halrészből nyert olaj, amelyet finomítottak és hidrogénezésnek vetettek alá | Jódszám
  Nedvesség, ha > 1 % |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

10.01

Halliszt (30)

Olyan, egész halak vagy halrészek feldolgozásával nyert termék, amelyből esetlegesen az olaj egy részét kivonták, és amelyet esetlegesen haleredetű oldható anyagok (hallé) visszadolgozásával dúsítottak.

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nyershamu, ha > 20 %

Nedvesség, ha > 8 %

10.02

Sűrített hallé

Hallisztgyártás során nyert termék, amelyet leválasztottak, és savas kezeléssel és/vagy szárítással stabilizáltak.

Nyersfehérje

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 5 %

10.03

Halolaj

Halból vagy halrészből nyert olaj

Nedvesség, ha > 1 %

10.04

Finomított, keményített halolaj

Halból vagy halrészből nyert olaj, amelyet finomítottak és hidrogénezésnek vetettek alá

Jódszám

Nedvesség, ha > 1 %

11.   ÁSVÁNYI ANYAGOK

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 11.01 | Kalcium-karbonát (31) | Kalcium-karbonát tartalmú anyagok, így mészkő, osztriga- vagy kagylóhéj őrlésével, vagy savas oldatokból való kicsapatással nyert termék | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.02 | Kalcium- és magnézium-karbonát | Kalcium-karbonát és magnézium-karbonát természetes elegye | Kalcium
  Magnézium |
| 11.03 | Mésztartalmú tengeri alga (Maerl) | Természetes eredetű, mésztartalmú algákból nyert anyag, őrölt vagy granulált | Kalcium
  Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 % |
| 11.04 | Magnézium-oxid | Technikai tisztaságú magnézium-oxid (MgO) | Magnézium |
| 11.05 | Magnézium-szulfát | Technikai tisztaságú magnézium-szulfát (MgSO4 7H2O) | Magnézium
  Kén |
| 11.06 | Dikalcium-foszfát (32) | Csontokból vagy szervetlen forrásokból nyert, precipitált kalcium-monohidrogén-foszfát (CaHPO4 H2O) | Kalcium
  Összes foszfor |
| 11.07 | Mono-dikalcium-foszfát | Kémiai úton nyert, dikalcium-foszfátot és monokalcium-foszfátot (CaHPO4 -Ca(H2PO4)2 H2O) egyenlő arányban tartalmazó termék | Összes foszfor
  Kalcium |
| 11.08 | Fluortalanított nyers foszfát | Tisztított és megfelelően fluortalanított természetes foszfátok őrlésével nyert termék | Összes foszfor
  Kalcium |
| 11.09 | Enyvtelenített csontliszt | Enyvtelenített, sterilizált és őrölt csontok, amelyekből a zsírt eltávolították | Összes foszfor
  Kalcium |
| 11.10 | Monokalcium-foszfát | Technikai tisztaságú kalcium-bis (dihidrogén-foszfát) (Ca(H2PO4)2 xH2O) | Összes foszfor
  Kalcium |
| 11.11 | Kalcium-magnézium-foszfát | Technikai tisztaságú kalcium-magnézium-foszfát | Kalcium
  Magnézium
  Összes foszfor |
| 11.12 | Monoammónium-foszfát | Technikai tisztaságú monoammónium-foszfát (NH4H2PO4) | Összes nitrogén
  Összes foszfor |
| 11.13 | Nátrium-klorid (31) | Technikai tisztaságú nátrium-klorid, vagy olyan természetes forrásból származó nátrium-klorid mint pl. (kő)só és (tengeri) só őrlésével nyert termék | Nátrium |
| 11.14 | Magnézium-propionát | Technikai tisztaságú magnézium-propionát | Magnézium |
| 11.15 | Magnézium-foszfát | Technikai tisztaságú (kétbázisú) magnézium-foszfátból álló termék (MgHPO4 xH2O) | Összes foszfor
  Magnézium |
| 11.16 | Nátrium-kalcium-magnézium-foszfát | Nátrium-kalcium-magnézium-foszfátból álló termék | Összes foszfor
  Magnézium
  Kalcium
  Nátrium |
| 11.17 | Mononátrium-foszfát | Technikai tisztaságú mononátrium-foszfát (NaH2PO H2O) | Összes foszfor
  Nátrium |
| 11.18 | Nátrium-bikarbonát | Technikai tisztaságú nátrium-bikarbonát (NaHCO3) | Nátrium |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

11.01

Kalcium-karbonát (31)

Kalcium-karbonát tartalmú anyagok, így mészkő, osztriga- vagy kagylóhéj őrlésével, vagy savas oldatokból való kicsapatással nyert termék

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.02

Kalcium- és magnézium-karbonát

Kalcium-karbonát és magnézium-karbonát természetes elegye

Kalcium

Magnézium

11.03

Mésztartalmú tengeri alga (Maerl)

Természetes eredetű, mésztartalmú algákból nyert anyag, őrölt vagy granulált

Kalcium

Sósavban oldhatatlan hamu, ha > 5 %

11.04

Magnézium-oxid

Technikai tisztaságú magnézium-oxid (MgO)

Magnézium

11.05

Magnézium-szulfát

Technikai tisztaságú magnézium-szulfát (MgSO4 7H2O)

Magnézium

Kén

11.06

Dikalcium-foszfát (32)

Csontokból vagy szervetlen forrásokból nyert, precipitált kalcium-monohidrogén-foszfát (CaHPO4 H2O)

Kalcium

Összes foszfor

11.07

Mono-dikalcium-foszfát

Kémiai úton nyert, dikalcium-foszfátot és monokalcium-foszfátot (CaHPO4 -Ca(H2PO4)2 H2O) egyenlő arányban tartalmazó termék

Összes foszfor

Kalcium

11.08

Fluortalanított nyers foszfát

Tisztított és megfelelően fluortalanított természetes foszfátok őrlésével nyert termék

Összes foszfor

Kalcium

11.09

Enyvtelenített csontliszt

Enyvtelenített, sterilizált és őrölt csontok, amelyekből a zsírt eltávolították

Összes foszfor

Kalcium

11.10

Monokalcium-foszfát

Technikai tisztaságú kalcium-bis (dihidrogén-foszfát) (Ca(H2PO4)2 xH2O)

Összes foszfor

Kalcium

11.11

Kalcium-magnézium-foszfát

Technikai tisztaságú kalcium-magnézium-foszfát

Kalcium

Magnézium

Összes foszfor

11.12

Monoammónium-foszfát

Technikai tisztaságú monoammónium-foszfát (NH4H2PO4)

Összes nitrogén

Összes foszfor

11.13

Nátrium-klorid (31)

Technikai tisztaságú nátrium-klorid, vagy olyan természetes forrásból származó nátrium-klorid mint pl. (kő)só és (tengeri) só őrlésével nyert termék

Nátrium

11.14

Magnézium-propionát

Technikai tisztaságú magnézium-propionát

Magnézium

11.15

Magnézium-foszfát

Technikai tisztaságú (kétbázisú) magnézium-foszfátból álló termék (MgHPO4 xH2O)

Összes foszfor

Magnézium

11.16

Nátrium-kalcium-magnézium-foszfát

Nátrium-kalcium-magnézium-foszfátból álló termék

Összes foszfor

Magnézium

Kalcium

Nátrium

11.17

Mononátrium-foszfát

Technikai tisztaságú mononátrium-foszfát (NaH2PO H2O)

Összes foszfor

Nátrium

11.18

Nátrium-bikarbonát

Technikai tisztaságú nátrium-bikarbonát (NaHCO3)

Nátrium

12.   VEGYES

| Szám | Név | Leírás | Kötelező deklaráció |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 12.01 | Sütő- és tésztaipari termékek és melléktermékek (33) | Kenyérgyártás (beleértve: finompékáru-, keksz- vagy tésztagyártás) termékei vagy melléktermékei | Keményítő
  Összes cukor, szacharózban kifejezve |
| 12.02 | Édesipari termékek és melléktermékek (33) | Édesipari termékek (beleértve a csokoládét is) előállításakor keletkező termékek és melléktermékek | Összes cukor, szacharózban kifejezve |
| 12.03 | A sütemény- és fagylaltkészítés termékei és melléktermékei (33) | Cukrásztermékek, sütemények vagy fagylalt előállításakor keletkező termékek vagy melléktermékek | Keményítő
  Összes cukor szacharózban kifejezve
  Nyerszsír |
| 12.04 | Zsírsavak | Nem meghatározott növényi vagy állati eredetű olajok és zsírok lúgosítással vagy desztillálással történő savtalanítása során keletkező melléktermékek | Nyerszsír
  Nedvesség, ha > 1 % |
| 12.05 | Zsírsavak sói (34) | Zsírsavak kalcium-, nátrium- vagy kálium-hidroxiddal való elszappanosításával nyert termék | Nyerszsír
  Ca (vagy Na vagy K, adott esetben) |

Szám

Név

Leírás

Kötelező deklaráció

(1)

(2)

(3)

(4)

12.01

Sütő- és tésztaipari termékek és melléktermékek (33)

Kenyérgyártás (beleértve: finompékáru-, keksz- vagy tésztagyártás) termékei vagy melléktermékei

Keményítő

Összes cukor, szacharózban kifejezve

12.02

Édesipari termékek és melléktermékek (33)

Édesipari termékek (beleértve a csokoládét is) előállításakor keletkező termékek és melléktermékek

Összes cukor, szacharózban kifejezve

12.03

A sütemény- és fagylaltkészítés termékei és melléktermékei (33)

Cukrásztermékek, sütemények vagy fagylalt előállításakor keletkező termékek vagy melléktermékek

Keményítő

Összes cukor szacharózban kifejezve

Nyerszsír

12.04

Zsírsavak

Nem meghatározott növényi vagy állati eredetű olajok és zsírok lúgosítással vagy desztillálással történő savtalanítása során keletkező melléktermékek

Nyerszsír

Nedvesség, ha > 1 %

12.05

Zsírsavak sói (34)

Zsírsavak kalcium-, nátrium- vagy kálium-hidroxiddal való elszappanosításával nyert termék

Nyerszsír

Ca (vagy Na vagy K, adott esetben)

13.   FERMENTÁCIÓS ELJÁRÁSOKBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEK ÉS MELLÉKTERMÉKEK, VALAMINT AMMÓNIUMSÓK

| 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- |
| Terméknév | Táplálóhatás megjelölése vagy a mikroorganizmus azonosítása | Táptalaj (részletezve, ha van) |
| 1.1.1.1. | Methylophilus methylotrophus metanolon történő tenyésztésével nyert fermentációs fehérjetermék |

2

3

4

Terméknév

Táplálóhatás megjelölése vagy a mikroorganizmus azonosítása

Táptalaj (részletezve, ha van)

1.1.1.1.

Methylophilus methylotrophus metanolon történő tenyésztésével nyert fermentációs fehérjetermék

Methylophilus methylotrophus NCIB törzs 10 515

Metanol

| 1.1.2.1. | Földgázból Methylococcus capsulatus (Bath), Alcaligenes acidovorans, Bacillus brevis et Bacillus firmus kultúrákkal fermentáció útján nyert fehérjetermékek, és a fenti baktériumok elölt sejtjei |
| --- | --- |

1.1.2.1.

Földgázból Methylococcus capsulatus (Bath), Alcaligenes acidovorans, Bacillus brevis et Bacillus firmus kultúrákkal fermentáció útján nyert fehérjetermékek, és a fenti baktériumok elölt sejtjei

Methylococcus capsulatus (Bath) NCIMB törzs 11132

Alcaligenes acidovorans NCIMB törzs 12387

Bacillus brevis törzs NCIMB törzs 13288

Bacillus firmus törzs NCIMB törzs 13280

Földgáz: (kb. 91 % metán, 5 % etán, 2 % propán, 0,5 % izobután, 0,5 % n-bután, 1 % egyéb összetevő), ammónia, ásványi sók

Valamennyi élesztő – amelyeket a 3. illetve 4. oszlopban felsorolt mikroorganizmusokból és táptalajokból nyertek –, amelyek sejtjei elhaltak

Saccharomyces cerevisiae,

Saccharomyces carlsbergiensis

Kluyveromyces lactis,

Kluyveromyces fragilis

Candida guilliermondii

Melasz, lepárlási maradékok, gabonafélék és keményítőt, gyümölcslevet, tejsavót, tejsavat és hidrolizált növényi rostokat tartalmazó termékek

| 1.4.1.1. | Micélium, a penicillingyártási nedves mellékterméke, amelyet Lactobacillus brevis, plantarun, sake, collenoides és Streptococcus lactis segítségével silóztak a penicillin inaktiválásához, és hőkezeltek |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Micélium, a penicillingyártási nedves mellékterméke, amelyet Lactobacillus brevis, plantarun, sake, collenoides és Streptococcus lactis segítségével silóztak a penicillin inaktiválásához, és hőkezeltek

Penicillium chrysogenum ATCC 48271 nitrogénvegyület

Szénhidrátok és hidrolizátumaik különböző forrásai

| 2.2.1. | Lactobacillus bulgaricus fermentációjával előállított ammónium-laktát |
| --- | --- |

2.2.1.

Lactobacillus bulgaricus fermentációjával előállított ammónium-laktát

CH3CHOHCOONH4

Tejsavó

| 2.2.2. | Ammónium-acetát vizes oldatban |
| --- | --- |

2.2.2.

Ammónium-acetát vizes oldatban

CH3COONH4

—

| 2.2.3. | Ammónium-szulfát vizes oldatban |
| --- | --- |

2.2.3.

Ammónium-szulfát vizes oldatban

(NH4)2SO4

—

| 2.3.1. | L-glutaminsav előállítása során Corynebacterium melassecola -val történő fermentációval nyert koncentrált, folyékony melléktermékek |
| --- | --- |

2.3.1.

L-glutaminsav előállítása során Corynebacterium melassecola -val történő fermentációval nyert koncentrált, folyékony melléktermékek

Ammóniumsók és egyéb nitrogénvegyületek

Szacharóz, melasz, keményítő-termékek és hidrolizátumaik

| 2.3.2. | L-lizin-monohidroklorid előállítása során Brevibacterium lactofermentummal történő fermentációval nyert koncentrált, folyékony melléktermékek |
| --- | --- |

2.3.2.

L-lizin-monohidroklorid előállítása során Brevibacterium lactofermentummal történő fermentációval nyert koncentrált, folyékony melléktermékek

Ammóniumsók és egyéb nitrogénvegyületek

Szacharóz, melasz, keményítő-termékek és hidrolizátumaik

---

(1)  A német szövegben a „Konzentrieren” szó helyébe adott esetben az „Eindicken” szó léphet, ebben az esetben a közhasználatú minősítés az „eingedickt”.

(2)  A „hántolás” szó helyébe adott esetben a „hámozás” vagy „fosztás” szó léphet, ebben az esetben a közhasználatú minősítés a „hámozott” vagy „fosztott”.

(3)  A francia szövegben az „issues” megnevezés használható.

(4)  A francia szövegben a „Pressage” szó helyébe adott esetben az „Extraction mécanique” kifejezés léphet.

(5)  Adott esetben a „pogácsa” szó helyébe a „lepény” szó léphet.

(6)  A német szövegben az „aufgeschlossen” minősítés és a „Quellwasser” elnevezés alkalmazható (keményítőre vonatkozóan).

(7)  A 40 %-nál több keményítőt tartalmazó termékeket „keményítőben gazdagnak” lehet minősíteni. Németül „Roggennachmehl”-nek nevezhetők.

(8)  A 40 %-nál több keményítőt tartalmazó termékeket „keményítőben gazdagnak” lehet minősíteni. Németül „Weizennachmehl”-nek nevezhetők.

(9)  Amennyiben ezt az összetevőt finomabb őrlésnek vetik alá, a név kiegészíthető a „finom” szóval, vagy a név helyébe egy annak megfelelő elnevezés léphet.

(10)  A 40 %-nál több keményítőt tartalmazó termékeket „keményítőben gazdagnak” lehet nevezni. Németül „Maisnachmehl’”-nek nevezhetők.

(11)  E név helyébe a „kukoricaglutén-takarmány” („corn gluten feed”) név léphet.

(12)  E név helyébe az „extrudált kukorica-keményítő” név léphet.

(13)  A név kiegészíthető a gabonafajta nevével.

(14)  E név helyébe a „szeszgyári szárított gabonamoslék és oldat” név léphet. A név kiegészítő a gabonafajta nevével.

(15)  Adott esetben az „alacsony glükozinoláttartalmú” jelzéssel egészülhet ki. „Alacsony glükozinoláttartalmú” az Európai Unió jogszabályaiban meghatározottak szerint.

(16)  A név kiegészítendő a növényfajta nevével.

(17)  E név kiegészítendő a hőkezelés jellegének feltüntetésével.

(18)  E név helyébe a „szacharóz” név léphet.

(19)  E név helyébe a „tápióka” név léphet.

(20)  E név helyébe a „tápiókakeményítő” név léphet.

(21)  A név kiegészíthető a gyümölcsfajta nevével.

(22)  A „liszt” szó helyébe a „pellet” szó léphet. A név kiegészülhet a szárítási módszer megadásával.

(23)  A név kiegészülhet a zöldtakarmány fajtájának megadásával.

(24)  A névben fel kell tüntetni a gabonafajtát.

(25)  A név kiegészítendő az elvégzett kémiai kezelés jellegének feltüntetésével.

(26)  E név helyébe a „szacharóz” név léphet.

(27)  E név helyébe a „tejfehérjepor” név léphet.

(28)  A szárazanyagban 13 %-nál több zsírt tartalmazó termékek „magas zsírtartalmúnak” minősítendők.

(29)  A név kiegészíthető az állati zsír – származásától vagy a gyártási eljárástól függő – típusának pontosabb megadásával (faggyú, zsír, csontzsír stb.).

(30)  A szárazanyagban 75 %-nál több nyersfehérjét tartalmazó termékek „magas fehérjetartalmúnak” minősíthetők.

(31)  A forrás jellege is megadható a névben vagy a név helyébe léphet.

(32)  A név kiegészülhet az előállítási eljárás megnevezésével.

(33)  A név módosítható vagy kiegészíthető azon mezőgazdasági-élelmiszer-ipari eljárás megnevezésével, melynek során a takarmány-alapanyagot előállították.

(34)  A név kiegészíthető a kinyert só feltüntetésével.

---

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/33

---

A BIZOTTSÁG 243/2010/EU RENDELETE

(2010. március 23.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS-ek) javításai tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések.

| (2) | A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2009 áprilisában a nemzetközi számviteli standardok karcsúsítását és pontosítását célzó éves felülvizsgálat keretében közzétette a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok javításait (a továbbiakban: Javítás). A módosítások többsége a hatályos IFRS-eket egyértelműsíti vagy helyesbíti, vagy az IFRS-ek korábbi változtatásaiból következő módosítás. Az IFRS 8, IAS 17, IAS 36 és IAS 39 módosításai a hatályos előírásokat módosítják vagy további iránymutatást adnak az előírások végrehajtásához. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2009 áprilisában a nemzetközi számviteli standardok karcsúsítását és pontosítását célzó éves felülvizsgálat keretében közzétette a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok javításait (a továbbiakban: Javítás). A módosítások többsége a hatályos IFRS-eket egyértelműsíti vagy helyesbíti, vagy az IFRS-ek korábbi változtatásaiból következő módosítás. Az IFRS 8, IAS 17, IAS 36 és IAS 39 módosításai a hatályos előírásokat módosítják vagy további iránymutatást adnak az előírások végrehajtásához.

| (3) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy a Javítás megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy a Javítás megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív.

| (4) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a számviteli szabályozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a számviteli szabályozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1126/2008/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az IFRS 2, IFRS 5 és IFRS 8 nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

1.

Az IFRS 2, IFRS 5 és IFRS 8 nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak.

| 2. | Az IAS 1, IAS 7, IAS 17, IAS 36, IAS 38 és IAS 39 nemzetközi számviteli standardok e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

2.

Az IAS 1, IAS 7, IAS 17, IAS 36, IAS 38 és IAS 39 nemzetközi számviteli standardok e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak.

| 3. | A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 9 és IFRIC 16 értelmezése e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 9 és IFRIC 16 értelmezése e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az 1. cikkben említett standardok módosításait minden társaságnak legkésőbb a 2009. december 31. után kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmaznia kell.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 320., 2008.11.29., 1. o.

2

(3)  HL L 199., 2006.7.21., 33. o.

3

---

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

A nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok javításai

„Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Az Európai Gazdasági Térségen kívül minden jog fenntartva, kivéve a személyes használat vagy egyéb tisztességes felhasználás céljából történő sokszorosítást. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.”

Az IFRS 2 Részvény-alapú kifizetés standard módosítása

Az 5. és a 61. bekezdés módosul.

HATÓKÖR

| 5. | A 2. bekezdésben foglaltak alapján a jelen IFRS ... Ugyanakkor, a gazdálkodó egység nem alkalmazhatja a jelen IFRS-t olyan ügyletekre, amelyekben a gazdálkodó egység olyan üzleti kombináció során megszerzett nettó eszközök részeként szerez meg javakat, amelyek megfelelnek a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 Üzleti kombinációk standardban foglalt definíciónak, a közös ellenőrzés alatt álló gazdálkodó egységek vagy üzleti tevékenységek IFRS 3 standard B1–B4. bekezdéseiben ismertetett kombinációjának során, vagy egy közös vállalkozás létrehozásakor egy üzleti tevékenységet adtak hozzájárulásként, az IAS 31 Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek standardban foglalt definíciónak megfelelően. Ennek megfelelően a kibocsátott tőkeinstrumentumok... (és ezért a jelen IFRS hatókörébe tartoznak). |
| --- | --- |

5.

A 2. bekezdésben foglaltak alapján a jelen IFRS ... Ugyanakkor, a gazdálkodó egység nem alkalmazhatja a jelen IFRS-t olyan ügyletekre, amelyekben a gazdálkodó egység olyan üzleti kombináció során megszerzett nettó eszközök részeként szerez meg javakat, amelyek megfelelnek a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 Üzleti kombinációk standardban foglalt definíciónak, a közös ellenőrzés alatt álló gazdálkodó egységek vagy üzleti tevékenységek IFRS 3 standard B1–B4. bekezdéseiben ismertetett kombinációjának során, vagy egy közös vállalkozás létrehozásakor egy üzleti tevékenységet adtak hozzájárulásként, az IAS 31 Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek standardban foglalt definíciónak megfelelően. Ennek megfelelően a kibocsátott tőkeinstrumentumok... (és ezért a jelen IFRS hatókörébe tartoznak).

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 61. | A (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standard és a 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították az 5. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standardot egy korábbi időszakra alkalmazza, akkor ezeket a módosításokat is alkalmazni kell erre a korábbi időszakra. |
| --- | --- |

61.

A (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standard és a 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították az 5. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standardot egy korábbi időszakra alkalmazza, akkor ezeket a módosításokat is alkalmazni kell erre a korábbi időszakra.

Az IFRS 5 Értékesítésre tartott befektetett eszközök és megszűnt tevékenységek standard módosítása

A 5B. és a 44E. bekezdés hozzáadásra kerül.

HATÓKÖR

| 5B. | A jelen IFRS standard határozza meg az értékesítésre tartottként besorolt befektetett eszközökre (vagy elidegenítési csoportokra) vagy a megszűnt tevékenységekre vonatkozóan megkövetelt közzétételeket. A más IFRS-ekben szereplő közzétételek az ilyen eszközökre (vagy elidegenítési csoportokra) nem vonatkoznak, kivéve, ha azok az IFRS-ek megkövetelik:






  a) | az értékesítésre tartottként besorolt befektetett eszközökre (vagy elidegenítési csoportokra) vagy a megszűnt tevékenységekre vonatkozó konkrét közzétételeket; vagy |
| --- | --- | --- |

5B.

A jelen IFRS standard határozza meg az értékesítésre tartottként besorolt befektetett eszközökre (vagy elidegenítési csoportokra) vagy a megszűnt tevékenységekre vonatkozóan megkövetelt közzétételeket. A más IFRS-ekben szereplő közzétételek az ilyen eszközökre (vagy elidegenítési csoportokra) nem vonatkoznak, kivéve, ha azok az IFRS-ek megkövetelik:

a)

az értékesítésre tartottként besorolt befektetett eszközökre (vagy elidegenítési csoportokra) vagy a megszűnt tevékenységekre vonatkozó konkrét közzétételeket; vagy

| b) | az elidegenítési csoporton belüli olyan eszközök és kötelezettségek értékeléséről szóló közzétételeket, amelyek nem tartoznak az IFRS 5 standard értékelési követelményének hatókörébe, és ilyen közzétételeket még nem biztosítottak a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött egyéb megjegyzésekben. |
| --- | --- |

b)

az elidegenítési csoporton belüli olyan eszközök és kötelezettségek értékeléséről szóló közzétételeket, amelyek nem tartoznak az IFRS 5 standard értékelési követelményének hatókörébe, és ilyen közzétételeket még nem biztosítottak a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött egyéb megjegyzésekben.

Értékesítésre tartottként besorolt befektetett eszközökre (vagy elidegenítési csoportokra) vagy megszűnt tevékenységekre vonatkozó további közzétételekre lehet szükség az IAS 1 standardban – különösen annak 15. és 125. bekezdéseiben – foglalt általános követelményeknek való megfelelés céljából.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 44E. | A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai beiktatták az 5B. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a jövőre nézve, a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

44E.

A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai beiktatták az 5B. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a jövőre nézve, a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

Az IFRS 8 Működési szegmensek standard módosítása

Az 23. és a 36. bekezdés módosul. A 35A. bekezdés hozzáadásra kerül.

KÖZZÉTÉTEL

Az eredményre, eszközökre és kötelezettségekre vonatkozó információk

| 23. | A gazdálkodó egységnek minden egyes bemutatandó szegmensre vonatkozóan jelentenie kell az eredmény értékét. A gazdálkodó egységnek minden egyes bemutatandó szegmensre vonatkozóan jelentenie kell az összes eszköz és kötelezettség értékét, amennyiben ezeket az adatokat rendszeresen a legfőbb működési döntéshozó rendelkezésére bocsátják. A gazdálkodó egységnek minden egyes bemutatandó szegmensre vonatkozóan a következőket is közzé kell tennie, amennyiben a meghatározott összegek szerepelnek a legfőbb működési döntéshozó által felülvizsgált szegmenseredmény értékében, vagy azokat más módon rendszeresen a legfőbb működési döntéshozó rendelkezésére bocsátják, még akkor is, ha nem szerepelnek a szegmenseredmény értékében:






  a) | külső vevőktől származó szegmensbevételt; |
| --- | --- | --- |

23.

A gazdálkodó egységnek minden egyes bemutatandó szegmensre vonatkozóan jelentenie kell az eredmény értékét. A gazdálkodó egységnek minden egyes bemutatandó szegmensre vonatkozóan jelentenie kell az összes eszköz és kötelezettség értékét, amennyiben ezeket az adatokat rendszeresen a legfőbb működési döntéshozó rendelkezésére bocsátják. A gazdálkodó egységnek minden egyes bemutatandó szegmensre vonatkozóan a következőket is közzé kell tennie, amennyiben a meghatározott összegek szerepelnek a legfőbb működési döntéshozó által felülvizsgált szegmenseredmény értékében, vagy azokat más módon rendszeresen a legfőbb működési döntéshozó rendelkezésére bocsátják, még akkor is, ha nem szerepelnek a szegmenseredmény értékében:

a)

külső vevőktől származó szegmensbevételt;

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

ÁTMENET ÉS HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 35A. | A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 23. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

35A.

A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 23. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

| 36. | Az alkalmazás kezdeti évéhez összehasonlító információként nyújtott, megelőző évekre vonatkozó szegmensinformációkat (beleértve a 23. bekezdés 2009 áprilisában történt módosításának alkalmazását is) újra meg kell állapítani, hogy megfeleljenek a jelen IFRS követelményeinek, kivéve, ha az információ nem áll rendelkezésre és az előállítási költsége aránytalanul magas lenne. |
| --- | --- |

36.

Az alkalmazás kezdeti évéhez összehasonlító információként nyújtott, megelőző évekre vonatkozó szegmensinformációkat (beleértve a 23. bekezdés 2009 áprilisában történt módosításának alkalmazását is) újra meg kell állapítani, hogy megfeleljenek a jelen IFRS követelményeinek, kivéve, ha az információ nem áll rendelkezésre és az előállítási költsége aránytalanul magas lenne.

Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard módosítása

A 69. bekezdés módosul. A 139D. bekezdés hozzáadásra kerül.

SZERKEZET ÉS TARTALOM

A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás

Rövid lejáratú kötelezettségek

| 69. | A gazdálkodó egységnek rövid lejáratúként kell besorolnia egy kötelezettséget, ha:







  a) | a kötelezettséget a szokásos működési ciklusa alatt várhatóan kiegyenlíti; |
| --- | --- | --- |

69.

a)

a kötelezettséget a szokásos működési ciklusa alatt várhatóan kiegyenlíti;

| b) | a kötelezettséget elsősorban kereskedési céllal tartja; |
| --- | --- |

b)

a kötelezettséget elsősorban kereskedési céllal tartja;

| c) | a kötelezettség rendezése a beszámolási időszak végét követő tizenkét hónapon belül esedékes; vagy |
| --- | --- |

c)

a kötelezettség rendezése a beszámolási időszak végét követő tizenkét hónapon belül esedékes; vagy

| d) | nincs feltétel nélküli joga a kötelezettség kiegyenlítését a beszámolási időszakot követő legalább 12 hónapon túlra elhalasztani (lásd a 73. bekezdést). A kötelezettség azon feltételei, amelyek – a másik fél választása szerint – azt eredményezhetik, hogy azt tőkeinstrumentumok kibocsátásával rendezzék, annak besorolására nincsenek hatással. |
| --- | --- |

d)

nincs feltétel nélküli joga a kötelezettség kiegyenlítését a beszámolási időszakot követő legalább 12 hónapon túlra elhalasztani (lásd a 73. bekezdést). A kötelezettség azon feltételei, amelyek – a másik fél választása szerint – azt eredményezhetik, hogy azt tőkeinstrumentumok kibocsátásával rendezzék, annak besorolására nincsenek hatással.

A gazdálkodó egységnek minden egyéb kötelezettséget hosszú lejáratúként kell besorolnia.

ÁTMENET ÉS HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 139D. | A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 69. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

139D.

A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 69. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

Az IAS 7 Cash flow-k kimutatása standard módosítása

A 16. bekezdés módosul és az 56. bekezdés hozzáadásra kerül.

A CASH FLOW KIMUTATÁS PREZENTÁLÁSA

Befektetési tevékenységek

| 16. | A befektetési tevékenységből származó cash flow-k elkülönített közzététele fontos, mivel a cash flow-k képviselik azt, hogy milyen mértékben kapcsolódtak a kiadások jövőbeni jövedelem- és cash flow termelést szolgáló erőforrások beszerzéséhez. Csak a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban megjelenített eszközt eredményező kiadások sorolhatók be befektetési tevékenységekként. Befektetési tevékenységekből származó cash flow-k például:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

16.

A befektetési tevékenységből származó cash flow-k elkülönített közzététele fontos, mivel a cash flow-k képviselik azt, hogy milyen mértékben kapcsolódtak a kiadások jövőbeni jövedelem- és cash flow termelést szolgáló erőforrások beszerzéséhez. Csak a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban megjelenített eszközt eredményező kiadások sorolhatók be befektetési tevékenységekként. Befektetési tevékenységekből származó cash flow-k például:

a)

...

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 56. | A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 16. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

56.

A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 16. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

Az IAS 17 Lízingek standard módosítása

Az 14. és a 15. bekezdés törlésre kerül. A 15A., a 68A. és 69A. bekezdés hozzáadásra kerül.

A LÍZINGEK MINŐSÍTÉSE

| 14. | [Törölve] |
| --- | --- |

14.

[Törölve]

| 15. | [Törölve] |
| --- | --- |

15.

[Törölve]

| 15A. | Ha egy lízing mind telek-, mind épület-elemeket tartalmaz, akkor a gazdálkodó egység minden egyes elem besorolását pénzügyi vagy operatív lízingként, elkülönítve értékeli, a 7–13. bekezdésekkel összhangban. Annak meghatározásakor, hogy a telek eleme operatív vagy pénzügyi lízing-e, fontos szempont, hogy a telek normál körülmények között határozatlan gazdasági élettartammal rendelkezik-e. |
| --- | --- |

15A.

Ha egy lízing mind telek-, mind épület-elemeket tartalmaz, akkor a gazdálkodó egység minden egyes elem besorolását pénzügyi vagy operatív lízingként, elkülönítve értékeli, a 7–13. bekezdésekkel összhangban. Annak meghatározásakor, hogy a telek eleme operatív vagy pénzügyi lízing-e, fontos szempont, hogy a telek normál körülmények között határozatlan gazdasági élettartammal rendelkezik-e.

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 68A. | A gazdálkodó egységnek a még le nem járt lízingek telek-elemeinek besorolását a 69A. bekezdésben hivatkozott módosítások bevezetésének időpontjában ismételten fel kell mérnie, az ilyen lízingek kezdetekor fennálló információk alapján. Egy újonnan pénzügyi lízingként besorolt lízinget visszamenőlegesen kell megjelenítenie, az IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák standarddal összhangban. Ha azonban a gazdálkodó egység nem rendelkezik a módosítások visszamenőleges alkalmazásához szükséges információkkal, akkor:







  a) | a módosításokat ezekre a lízingekre a módosítások bevezetésének időpontjában fennálló tények és körülmények alapján kell alkalmaznia; és |
| --- | --- | --- |

68A.

a)

a módosításokat ezekre a lízingekre a módosítások bevezetésének időpontjában fennálló tények és körülmények alapján kell alkalmaznia; és

| b) | az újonnan pénzügyi lízingként besorolt telek lízingjével kapcsolatos eszközt és kötelezettséget az abban az időpontban érvényes valós értékükön kell kimutatni; az ezen valós értékek közötti bármilyen különbséget a felhalmozott eredményben kell megjeleníteni. |
| --- | --- |

b)

az újonnan pénzügyi lízingként besorolt telek lízingjével kapcsolatos eszközt és kötelezettséget az abban az időpontban érvényes valós értékükön kell kimutatni; az ezen valós értékek közötti bármilyen különbséget a felhalmozott eredményben kell megjeleníteni.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 69A. | A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai részeként a 14. és a 15. bekezdés törlésre került, és a 15A. és 68A. bekezdés hozzáadásra került. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

69A.

A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai részeként a 14. és a 15. bekezdés törlésre került, és a 15A. és 68A. bekezdés hozzáadásra került. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

Az IAS 36 Eszközök értékvesztése standard módosítása

A 80. bekezdés módosul és a 140E. bekezdés hozzáadásra kerül.

PÉNZTERMELŐ EGYSÉGEK ÉS GOODWILL

Pénztermelő egység megtérülő értéke és könyv szerinti értéke

Goodwill

A goodwill hozzárendelése a pénztermelő egységekhez

| 80. | Az értékvesztési vizsgálat céljára az üzleti kombinációban megszerzett goodwillt az akvizíció időpontjától kezdődően hozzá kell rendelni a felvásárló azon egyes pénztermelő egységeihez vagy a pénztermelő egységek azon csoportjaihoz, amelyek várhatóan élvezni fogják a kombinációból származó szinergia nyújtotta előnyöket, függetlenül attól, hogy a felvásárolt egyéb eszközeiből vagy kötelezettségeiből vannak-e hozzárendelve ezen egységekhez vagy egységek csoportjaihoz. Minden egyes egységnek vagy egységcsoportnak, amelyhez goodwillt rendeltek hozzá:







  a) | a gazdálkodó egységen belüli azt a legalacsonyabb szintet kell tükröznie, amelyen a goodwillt belső vezetési célokra megfigyelik; és |
| --- | --- | --- |

80.

a)

a gazdálkodó egységen belüli azt a legalacsonyabb szintet kell tükröznie, amelyen a goodwillt belső vezetési célokra megfigyelik; és

| b) | nem szabad nagyobbnak lennie, mint az IFRS 8 Működési szegmensek standard 5. bekezdésében meghatározott, összesítés előtti működési szegmens. |
| --- | --- |

b)

nem szabad nagyobbnak lennie, mint az IFRS 8 Működési szegmensek standard 5. bekezdésében meghatározott, összesítés előtti működési szegmens.

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 140E. | A 2009 áprilisában kibocsátott, IFRS-ek javításai módosították a 80. bekezdés (b) pontját. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a jövőre nézve, a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

140E.

A 2009 áprilisában kibocsátott, IFRS-ek javításai módosították a 80. bekezdés (b) pontját. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a jövőre nézve, a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

Az IAS 38 Immateriális javak standard módosítása

A 36., 37., 40., 41. és 130C. bekezdések módosulnak és a 130E. bekezdés hozzáadásra kerül.

MEGJELENÍTÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

Üzleti kombináció során történő akvizíció

Az üzleti kombináció során megszerzett immateriális javak valós értékének meghatározása

| 36. | Az üzleti kombináció során megszerzett immateriális eszköz lehet, hogy elválasztható, de csak más kapcsolódó szerződéssel, azonosítható eszközzel vagy kötelezettséggel együtt. Ilyen esetekben a felvásárló az immateriális eszközt a goodwilltől elkülönítve, de a kapcsolódó tétellel együtt mutatja ki. |
| --- | --- |

36.

Az üzleti kombináció során megszerzett immateriális eszköz lehet, hogy elválasztható, de csak más kapcsolódó szerződéssel, azonosítható eszközzel vagy kötelezettséggel együtt. Ilyen esetekben a felvásárló az immateriális eszközt a goodwilltől elkülönítve, de a kapcsolódó tétellel együtt mutatja ki.

| 37. | A felvásárló az egymást kiegészítő immateriális javak egy csoportját megjelenítheti egyetlen eszközként, feltéve, hogy a csoportban az egyedi eszközök hasonló hasznos élettartamokkal rendelkeznek. Például, a „márka” és „márkanév” kifejezéseket is gyakran szinonimaként használják a védjegyekre és egyéb megjelölésekre. Ugyanakkor az első kettő általános marketing kifejezés, ami jellemzően egymást kiegészítő eszközök egy csoportjára, mint például egy védjegyre (vagy szolgáltatás megjelölésre), és az ahhoz kapcsolódó márkanévre, összetételre, receptekre és technológiai szakértelemre egyaránt vonatkozik. |
| --- | --- |

37.

A felvásárló az egymást kiegészítő immateriális javak egy csoportját megjelenítheti egyetlen eszközként, feltéve, hogy a csoportban az egyedi eszközök hasonló hasznos élettartamokkal rendelkeznek. Például, a „márka” és „márkanév” kifejezéseket is gyakran szinonimaként használják a védjegyekre és egyéb megjelölésekre. Ugyanakkor az első kettő általános marketing kifejezés, ami jellemzően egymást kiegészítő eszközök egy csoportjára, mint például egy védjegyre (vagy szolgáltatás megjelölésre), és az ahhoz kapcsolódó márkanévre, összetételre, receptekre és technológiai szakértelemre egyaránt vonatkozik.

| 40. | Amennyiben egy eszközre nézve nem létezik aktív piac, a valós érték azt az összeget tükrözi, amelyet a gazdálkodó egység a megszerzés időpontjában fizetett volna az eszközért egy jól tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező felek között szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében, a rendelkezésre álló legjobb információk alapján. Ezen összeg meghatározásakor a gazdálkodó egység a hasonló eszközökre vonatkozó közelmúltbeli ügyleteket veszi figyelembe. Például, a gazdálkodó egység az eszköz nyereségtermelő képességét befolyásoló tényezőkre, a mindenkori piaci ügyleteket tükröző összetett mutatókat alkalmazhat (mint amilyen a bevétel, működési eredmény, vagy a kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredmény (EBITDA)). |
| --- | --- |

40.

Amennyiben egy eszközre nézve nem létezik aktív piac, a valós érték azt az összeget tükrözi, amelyet a gazdálkodó egység a megszerzés időpontjában fizetett volna az eszközért egy jól tájékozott, ügyleti szándékkal rendelkező felek között szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében, a rendelkezésre álló legjobb információk alapján. Ezen összeg meghatározásakor a gazdálkodó egység a hasonló eszközökre vonatkozó közelmúltbeli ügyleteket veszi figyelembe. Például, a gazdálkodó egység az eszköz nyereségtermelő képességét befolyásoló tényezőkre, a mindenkori piaci ügyleteket tükröző összetett mutatókat alkalmazhat (mint amilyen a bevétel, működési eredmény, vagy a kamatfizetés, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti eredmény (EBITDA)).

| 41. | Az egyedi immateriális javak adásvételében résztvevő gazdálkodó egységek kifejleszthettek ezen eszközök valós értékének indirekt módon való meghatározására vonatkozó módszereket. Ezen módszerek akkor alkalmazhatók az üzleti kombináció során megszerzett immateriális eszköz kezdeti értékeléséhez, ha a céljuk a valós érték megállapítása, és ha abban az iparágban lévő aktuális ügyleteket és gyakorlatot tükröznek, amelyhez az eszköz tartozik. Ezen módszerek magukban foglalják például:






  a) | az eszközből származó becsült jövőbeni nettó cash flow-k diszkontálását; vagy |
| --- | --- | --- |

41.

Az egyedi immateriális javak adásvételében résztvevő gazdálkodó egységek kifejleszthettek ezen eszközök valós értékének indirekt módon való meghatározására vonatkozó módszereket. Ezen módszerek akkor alkalmazhatók az üzleti kombináció során megszerzett immateriális eszköz kezdeti értékeléséhez, ha a céljuk a valós érték megállapítása, és ha abban az iparágban lévő aktuális ügyleteket és gyakorlatot tükröznek, amelyhez az eszköz tartozik. Ezen módszerek magukban foglalják például:

a)

az eszközből származó becsült jövőbeni nettó cash flow-k diszkontálását; vagy

| b) | azoknak a költségeknek a becslését, amelyeket a gazdálkodó egység az immateriális eszköz tulajdonlása révén elkerül, és nem kell azt:






  i. | egy másik féltől licencbe vennie, egy szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében (mint a „jogdíj alóli mentesítés” megközelítésben, diszkontált nettó cash flow-k felhasználásával); vagy |
| --- | --- | --- |

b)

azoknak a költségeknek a becslését, amelyeket a gazdálkodó egység az immateriális eszköz tulajdonlása révén elkerül, és nem kell azt:

i.

egy másik féltől licencbe vennie, egy szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylet keretében (mint a „jogdíj alóli mentesítés” megközelítésben, diszkontált nettó cash flow-k felhasználásával); vagy

| ii. | ismét létrehoznia vagy pótolnia (mint a bekerülési érték megközelítésben). |
| --- | --- |

ii.

ismét létrehoznia vagy pótolnia (mint a bekerülési érték megközelítésben).

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 130C. | A (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 módosította a 12., 33–35., 68., 69., 94. és 130. bekezdést, törölte a 38. és 129. bekezdéseket és beiktatta a 115A. bekezdést. A 2009 áprilisában kibocsátott, IFRS-ek javításai módosították a 36. és a 37. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a jövőre nézve, a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ezért a korábbi üzleti kombinációkban immateriális javakként és goodwillként kimutatott összegeket nem kell módosítani. Ha a gazdálkodó egység a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standardot egy korábbi időszakra alkalmazza, a módosításokat alkalmaznia kell erre a korábbi időszakra és közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

130C.

A (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 módosította a 12., 33–35., 68., 69., 94. és 130. bekezdést, törölte a 38. és 129. bekezdéseket és beiktatta a 115A. bekezdést. A 2009 áprilisában kibocsátott, IFRS-ek javításai módosították a 36. és a 37. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a jövőre nézve, a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ezért a korábbi üzleti kombinációkban immateriális javakként és goodwillként kimutatott összegeket nem kell módosítani. Ha a gazdálkodó egység a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standardot egy korábbi időszakra alkalmazza, a módosításokat alkalmaznia kell erre a korábbi időszakra és közzé kell tennie ezt a tényt.

| 130E. | A 2009 áprilisában kibocsátott, IFRS-ek javításai módosították a 40. és a 41. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a jövőre nézve, a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

130E.

A 2009 áprilisában kibocsátott, IFRS-ek javításai módosították a 40. és a 41. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a jövőre nézve, a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

Az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standard módosítása

A 2. bekezdés (g) pontja, a 80., 97., 100. és 108C. bekezdés módosul és a 103K. bekezdés hozzáadásra kerül.

HATÓKÖR

| 2. | A jelen standardot kell alkalmaznia valamennyi gazdálkodó egységnek valamennyi típusú pénzügyi instrumentumára, az alábbi kivételekkel:







  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

a)

...

| g) | bármely olyan, egy felvásárolt megvételére vagy eladására vonatkozó forward szerződést a felvásárló és az értékesítő részvényes között, amely egy jövőbeli időpontban üzleti kombinációt eredményez. A forward szerződés időtartama nem haladhatja meg azt az ésszerű időszakot, amelyre általában szükség van az előírt jóváhagyások beszerzéséhez és az ügylet befejezéséhez. |
| --- | --- |

g)

bármely olyan, egy felvásárolt megvételére vagy eladására vonatkozó forward szerződést a felvásárló és az értékesítő részvényes között, amely egy jövőbeli időpontban üzleti kombinációt eredményez. A forward szerződés időtartama nem haladhatja meg azt az ésszerű időszakot, amelyre általában szükség van az előírt jóváhagyások beszerzéséhez és az ügylet befejezéséhez.

| h) | ... |
| --- | --- |

h)

...

FEDEZETI ÜGYLETEK

Fedezett tételek

Minősített tételek

| 80. | Fedezeti elszámolási célokra kizárólag a gazdálkodó egységen kívüli felet is bevonó eszközök, kötelezettségek, biztos elkötelezettségek és nagyon valószínű előre jelzett ügyletek jelölhetők meg fedezett tételként. Ebből következően a fedezeti elszámolás az azonos csoportba tartozó gazdálkodó egységek közötti ügyletek esetében kizárólag az ezen gazdálkodó egységek különálló vagy egyedi pénzügyi kimutatásaiban alkalmazható, és a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban nem. Ez alól kivételt jelent ... |
| --- | --- |

80.

Fedezeti elszámolási célokra kizárólag a gazdálkodó egységen kívüli felet is bevonó eszközök, kötelezettségek, biztos elkötelezettségek és nagyon valószínű előre jelzett ügyletek jelölhetők meg fedezett tételként. Ebből következően a fedezeti elszámolás az azonos csoportba tartozó gazdálkodó egységek közötti ügyletek esetében kizárólag az ezen gazdálkodó egységek különálló vagy egyedi pénzügyi kimutatásaiban alkalmazható, és a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban nem. Ez alól kivételt jelent ...

Fedezeti elszámolás

Cash flow fedezeti ügyletek

| 97. | Amennyiben egy előre jelzett ügyletre vonatkozó fedezeti ügylet a későbbiekben valamely pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség megjelenítését eredményezi, a 95. bekezdés alapján az egyéb átfogó jövedelemben elszámolt kapcsolódó nyereségeket vagy veszteségeket a saját tőkéből, átsorolás miatti módosításként (lásd a (2007-ben felülvizsgált) IAS 1 standardot), annak az időszaknak vagy időszakoknak az eredményébe kell átsorolni, amely vagy amelyek során a fedezett, előre jelzett cash flow-k hatással vannak az eredményre (mint pl. azon időszakokban, amikor kamatbevétel vagy kamatráfordítás kerül elszámolásra). Ugyanakkor, ha a gazdálkodó egység várakozásai szerint az egyéb átfogó jövedelemben elszámolt veszteség vagy annak egy része egy vagy több jövőbeni időszak alatt nem fog megtérülni, a gazdálkodó egységnek azt a részt, amelyre nem várható megtérülés, át kell sorolnia az eredménybe, átsorolás miatti módosításként. |
| --- | --- |

97.

| 100. | Minden cash flow fedezeti ügylet esetében, kivéve azokat, amelyekre a 97. és 98. bekezdések vonatkoznak, az egyéb átfogó jövedelemben elszámolt összegeket a saját tőkéből, átsorolás miatti módosításként (lásd a (2007-ben felülvizsgált) IAS 1 standardot) annak az időszaknak vagy azoknak az időszakoknak az eredményébe kell átvezetni, amely vagy amelyek során a fedezett, előre jelzett cash flow-k hatással vannak az eredményre (például akkor, amikor az előre jelzett eladás megtörténik). |
| --- | --- |

100.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

| 103K. | A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 2. bekezdés (g) pontját, a 97., 100. bekezdéseket és az AG30. bekezdés (g) pontját. A gazdálkodó egységnek a 2. bekezdés (g) pontjának, a 97. és a 100. bekezdésnek a módosításait a jövőre nézve, minden, még nem lejárt szerződésre alkalmaznia kell, a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra. A gazdálkodó egységnek az AG30. bekezdés (g) pontjának módosítását a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

103K.

A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 2. bekezdés (g) pontját, a 97., 100. bekezdéseket és az AG30. bekezdés (g) pontját. A gazdálkodó egységnek a 2. bekezdés (g) pontjának, a 97. és a 100. bekezdésnek a módosításait a jövőre nézve, minden, még nem lejárt szerződésre alkalmaznia kell, a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra. A gazdálkodó egységnek az AG30. bekezdés (g) pontjának módosítását a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezt a módosítást egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

| 108C. | A 2008 májusában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 9., 73. és AG8. bekezdést, és hozzáadták az 50A. bekezdést. A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 80. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A gazdálkodó egységnek a 9. és az 50A. bekezdés módosításait attól az időponttól kezdve és úgy kell alkalmaznia, amikortól és ahogyan a 105A. bekezdésben ismertetett 2005. évi módosításokat alkalmazta. Valamennyi módosítás korábbi alkalmazása megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

108C.

A 2008 májusában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 9., 73. és AG8. bekezdést, és hozzáadták az 50A. bekezdést. A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították a 80. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A gazdálkodó egységnek a 9. és az 50A. bekezdés módosításait attól az időponttól kezdve és úgy kell alkalmaznia, amikortól és ahogyan a 105A. bekezdésben ismertetett 2005. évi módosításokat alkalmazta. Valamennyi módosítás korábbi alkalmazása megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy korábbi időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

Az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standard alkalmazási útmutatójának módosítása

AG30. bekezdés (g) pontja módosul.

BEÁGYAZOTT SZÁRMAZÉKOS TERMÉKEK (10–13. BEKEZDÉS)

| AG30 | A beágyazott származékos termék gazdasági jellemzői és kockázatai nem minősülnek az alapszerződéssel szoros kapcsolatban lévőnek (11. bekezdés (a) pontja) a következő példákban. Ezekben a példákban, feltételezve, hogy a 11. bekezdés (b) és (c) pontjaiban foglalt feltételek is teljesülnek, a gazdálkodó egység a beágyazott származékos terméket az alapszerződéstől elkülönítve számolja el:
  ...






  g) | Egy alap-adósságszerződésbe vagy biztosítási szerződésbe beágyazott vételi (call), eladási (put) vagy előtörlesztési opció nem kapcsolódik szorosan az alapszerződéshez, kivéve, ha:






  i. | az opció lehívási ára minden lehívás időpontjában hozzávetőleg megegyezik az alap-adósságinstrumentum amortizált bekerülési értékével vagy az alap-biztosítási szerződés könyv szerinti értékével; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

AG30

A beágyazott származékos termék gazdasági jellemzői és kockázatai nem minősülnek az alapszerződéssel szoros kapcsolatban lévőnek (11. bekezdés (a) pontja) a következő példákban. Ezekben a példákban, feltételezve, hogy a 11. bekezdés (b) és (c) pontjaiban foglalt feltételek is teljesülnek, a gazdálkodó egység a beágyazott származékos terméket az alapszerződéstől elkülönítve számolja el:

...

g)

Egy alap-adósságszerződésbe vagy biztosítási szerződésbe beágyazott vételi (call), eladási (put) vagy előtörlesztési opció nem kapcsolódik szorosan az alapszerződéshez, kivéve, ha:

i.

az opció lehívási ára minden lehívás időpontjában hozzávetőleg megegyezik az alap-adósságinstrumentum amortizált bekerülési értékével vagy az alap-biztosítási szerződés könyv szerinti értékével; vagy

| ii. | az előtörlesztési opció lehívási ára a hitelezőnek megtérít egy olyan összeget, amely legfeljebb az alapszerződés hátralévő időtartamára vonatkozóan elveszített kamat hozzávetőleges jelenértékének felel meg. Az elveszített kamat az előtörlesztett tőkeösszeg és a kamatláb-különbözet szorzata. A kamatláb-különbözet az alapszerződés effektív kamatlábának többlete azon effektív kamatlábhoz viszonyítva, amelyet a gazdálkodó egység az előtörlesztési időpontban megkapna, ha az előtörlesztett tőkeösszeget újra befektetné az alapszerződés hátralévő időtartamára, egy hasonló szerződésbe. |
| --- | --- |

ii.

az előtörlesztési opció lehívási ára a hitelezőnek megtérít egy olyan összeget, amely legfeljebb az alapszerződés hátralévő időtartamára vonatkozóan elveszített kamat hozzávetőleges jelenértékének felel meg. Az elveszített kamat az előtörlesztett tőkeösszeg és a kamatláb-különbözet szorzata. A kamatláb-különbözet az alapszerződés effektív kamatlábának többlete azon effektív kamatlábhoz viszonyítva, amelyet a gazdálkodó egység az előtörlesztési időpontban megkapna, ha az előtörlesztett tőkeösszeget újra befektetné az alapszerződés hátralévő időtartamára, egy hasonló szerződésbe.

Annak felmérését, hogy a vételi (call) vagy eladási (put) opció szorosan kapcsolódik-e az alap-adósságszerződéshez, az előtt kell elvégezni, hogy az átváltoztatható adósságinstrumentum tőkeeleme – az IAS 32 standarddal összhangban – elkülönítésre kerülne.

| h) | ... |
| --- | --- |

h)

...

Az IFRIC 9 Beágyazott származékos termékek újbóli felmérése értelmezés módosítása

A 5. bekezdés módosul és az 11. bekezdés hozzáadásra kerül.

HATÓKÖR

| 5. | A jelen értelmezés nem alkalmazandó az olyan szerződésekben szereplő beágyazott származékos termékekre, amelyek megszerzése:






  a) | egy (a 2008-ban felülvizsgált IFRS 3 Üzleti kombinációk standard által meghatározott) üzleti kombináció során történik; |
| --- | --- | --- |

5.

A jelen értelmezés nem alkalmazandó az olyan szerződésekben szereplő beágyazott származékos termékekre, amelyek megszerzése:

a)

egy (a 2008-ban felülvizsgált IFRS 3 Üzleti kombinációk standard által meghatározott) üzleti kombináció során történik;

| b) | közös ellenőrzés alatt álló gazdálkodó egységek vagy üzleti tevékenységek a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standard B1–B4. bekezdéseiben ismertetett kombinációja során történik; vagy |
| --- | --- |

b)

közös ellenőrzés alatt álló gazdálkodó egységek vagy üzleti tevékenységek a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standard B1–B4. bekezdéseiben ismertetett kombinációja során történik; vagy

| c) | egy, az IAS 31 Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek standardban meghatározott közös vállalkozás létrehozásakor, |
| --- | --- |

c)

egy, az IAS 31 Közös vállalkozásokban lévő érdekeltségek standardban meghatározott közös vállalkozás létrehozásakor,

vagy azok lehetséges újbóli felmérésekor, az akvizíció időpontjában. (1)

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

| 11. | A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították az 5. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a jövőre nézve, a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ha a gazdálkodó egység a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standardot egy korábbi időszakra alkalmazza, akkor ezt a módosítást alkalmaznia kell erre a korábbi időszakra és közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

11.

A 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai módosították az 5. bekezdést. A gazdálkodó egységnek ezt a módosítást a jövőre nézve, a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ha a gazdálkodó egység a (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standardot egy korábbi időszakra alkalmazza, akkor ezt a módosítást alkalmaznia kell erre a korábbi időszakra és közzé kell tennie ezt a tényt.

Az IFRIC 16 Külföldi érdekeltségbe történt nettó befektetés fedezeti ügyletei értelmezés módosítása

Az 14. és a 18. bekezdés módosul.

KONSZENZUS

Hol birtokolható a fedezeti instrumentum?

| 14. | Egy származékos vagy egy nem származékos instrumentum (vagy a származékos és nem származékos instrumentumok egy kombinációja) megjelölhető fedezeti instrumentumként egy külföldi érdekeltségbe történt nettó befektetés fedezeti ügyletében. A fedezeti instrumentum(ok) a csoporton belül egy vagy több gazdálkodó egység birtokában lehetnek, mindaddig, amíg az IAS 39 standard 88. bekezdésének a nettó befektetés fedezeti ügyletére vonatkozó megjelölési, dokumentálási és hatékonysági követelményei teljesülnek. Különösen a csoport fedezeti stratégiáját kell egyértelműen dokumentálni, mert lehetséges, hogy a csoport különböző szintjein a megjelölések eltérőek. |
| --- | --- |

14.

Egy származékos vagy egy nem származékos instrumentum (vagy a származékos és nem származékos instrumentumok egy kombinációja) megjelölhető fedezeti instrumentumként egy külföldi érdekeltségbe történt nettó befektetés fedezeti ügyletében. A fedezeti instrumentum(ok) a csoporton belül egy vagy több gazdálkodó egység birtokában lehetnek, mindaddig, amíg az IAS 39 standard 88. bekezdésének a nettó befektetés fedezeti ügyletére vonatkozó megjelölési, dokumentálási és hatékonysági követelményei teljesülnek. Különösen a csoport fedezeti stratégiáját kell egyértelműen dokumentálni, mert lehetséges, hogy a csoport különböző szintjein a megjelölések eltérőek.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 18. | A gazdálkodó egységnek a jelen értelmezést a 2008. október 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A gazdálkodó egységnek a 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai által tett, 14. bekezdés módosítását a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Mindkét esetben a korábbi alkalmazás megengedett. Ha a gazdálkodó egység ezt az értelmezést egy 2008. október 1-je előtt, vagy a 14. bekezdés módosítását egy 2009. július 1-je előtt kezdődő időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt. |
| --- | --- |

18.

A gazdálkodó egységnek a jelen értelmezést a 2008. október 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A gazdálkodó egységnek a 2009 áprilisában kibocsátott IFRS-ek javításai által tett, 14. bekezdés módosítását a 2009. július 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Mindkét esetben a korábbi alkalmazás megengedett. Ha a gazdálkodó egység ezt az értelmezést egy 2008. október 1-je előtt, vagy a 14. bekezdés módosítását egy 2009. július 1-je előtt kezdődő időszakra alkalmazza, közzé kell tennie ezt a tényt.

---

(1)  A (2008-ban felülvizsgált) IFRS 3 standard foglalkozik a beágyazott származékos termékeket tartalmazó szerződéseknek egy üzleti kombináció keretében történő megszerzésével.

---

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/42

---

A BIZOTTSÁG 244/2010/EU RENDELETE

(2010. március 23.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IFRS 2 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi számviteli standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi számviteli standardok és értelmezések.

| (2) | A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2009. június 18-án közzétette az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításait (a továbbiakban: az IFRS 2 módosítása). Az IFRS 2 módosítása tisztázza azon részvényalapú ügyletek számviteli kezelését, amelyekben az áruk vagy szolgáltatások nyújtója pénzeszközben kap ellenszolgáltatást és a kötelezettség a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egységnél merül fel (pénzeszközben kiegyenlített csoportszintű részvényalapú kifizetési ügyletek). |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2009. június 18-án közzétette az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításait (a továbbiakban: az IFRS 2 módosítása). Az IFRS 2 módosítása tisztázza azon részvényalapú ügyletek számviteli kezelését, amelyekben az áruk vagy szolgáltatások nyújtója pénzeszközben kap ellenszolgáltatást és a kötelezettség a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egységnél merül fel (pénzeszközben kiegyenlített csoportszintű részvényalapú kifizetési ügyletek).

| (3) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IFRS 2 módosítása megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IFRS 2 módosítása megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív.

| (4) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a számviteli szabályozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a számviteli szabályozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1126/2008/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításaival összhangban, e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

1.

Az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításaival összhangban, e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

| 2. | A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 8 és IFRIC 11 értelmezése törlésre kerül. |
| --- | --- |

2.

A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság IFRIC 8 és IFRIC 11 értelmezése törlésre kerül.

2. cikk

A módosításokat az e rendelet mellékletében meghatározott formában minden társaságnak legkésőbb a 2009. december 31. után kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmaznia kell.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 320., 2008.11.29., 1. o.

2

(3)  HL L 199., 2006.7.21., 33. o.

3

---

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

| IFRS 2 | Az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításai |
| --- | --- |

IFRS 2

Az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításai

„Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Az Európai Gazdasági Térségen kívül minden jog fenntartva, kivéve a személyes használat vagy egyéb tisztességes felhasználás céljából történő sokszorosítást. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen”

Az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés nemzetközi pénzügyi beszámolási standard módosításai

HATÓKÖR

A 2. bekezdés módosul, a 3. bekezdés törlésre kerül, a standard kiegészül a 3A. bekezdéssel.

| 2. | A gazdálkodó egységnek a jelen IFRS-t kell alkalmaznia valamennyi részvényalapú kifizetési ügyletre – függetlenül attól, hogy a gazdálkodó egység tudja-e egyedileg azonosítani az összes kapott jószágot és szolgáltatást, vagy azok közül néhányat –, beleértve:






  a) | a tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyleteket; |
| --- | --- | --- |

2.

A gazdálkodó egységnek a jelen IFRS-t kell alkalmaznia valamennyi részvényalapú kifizetési ügyletre – függetlenül attól, hogy a gazdálkodó egység tudja-e egyedileg azonosítani az összes kapott jószágot és szolgáltatást, vagy azok közül néhányat –, beleértve:

a)

a tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyleteket;

| b) | a pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyleteket; és |
| --- | --- |

b)

a pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyleteket; és

| c) | az olyan ügyleteket, amelyekben a gazdálkodó egység javakat vagy szolgáltatásokat kap vagy szerez meg, és a megállapodás feltételei a gazdálkodó egység vagy a javak vagy a szolgáltatások nyújtója számára választási lehetőséget biztosítanak annak eldöntésére, hogy a gazdálkodó egység az ügyletet pénzeszközben (vagy más eszközben) vagy tőkeinstrumentumok kibocsátásával egyenlítse ki, |
| --- | --- |

c)

az olyan ügyleteket, amelyekben a gazdálkodó egység javakat vagy szolgáltatásokat kap vagy szerez meg, és a megállapodás feltételei a gazdálkodó egység vagy a javak vagy a szolgáltatások nyújtója számára választási lehetőséget biztosítanak annak eldöntésére, hogy a gazdálkodó egység az ügyletet pénzeszközben (vagy más eszközben) vagy tőkeinstrumentumok kibocsátásával egyenlítse ki,

kivéve a 3A–6. bekezdésben jelzetteket. Egyedileg azonosítható javak vagy szolgáltatások hiányában egyéb körülmények jelezhetik azt, hogy javakat vagy szolgáltatásokat kaptak (vagy kapni fognak), amely esetben ezt az IFRS-t kell alkalmazni.

| 3. | [Törölve] |
| --- | --- |

3.

[Törölve]

| 3A. | A részvényalapú kifizetési ügyletet a javakat vagy szolgáltatásokat kapó vagy megszerző gazdálkodó egység nevében a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység (vagy a csoporthoz tartozó bármely gazdálkodó egység részvényese) is kiegyenlítheti. A 2. bekezdés arra a gazdálkodó egységre is vonatkozik, amely






  a) | javakat vagy szolgáltatásokat kap, ugyanakkor a részvényalapú kifizetési ügyletet az ugyanazon csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység (vagy a csoporthoz tartozó bármely gazdálkodó egység részvényese) köteles kiegyenlíteni, vagy |
| --- | --- | --- |

3A.

A részvényalapú kifizetési ügyletet a javakat vagy szolgáltatásokat kapó vagy megszerző gazdálkodó egység nevében a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység (vagy a csoporthoz tartozó bármely gazdálkodó egység részvényese) is kiegyenlítheti. A 2. bekezdés arra a gazdálkodó egységre is vonatkozik, amely

a)

javakat vagy szolgáltatásokat kap, ugyanakkor a részvényalapú kifizetési ügyletet az ugyanazon csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység (vagy a csoporthoz tartozó bármely gazdálkodó egység részvényese) köteles kiegyenlíteni, vagy

| b) | köteles kiegyenlíteni egy részvényalapú kifizetési ügyletet, ugyanakkor a javakat vagy szolgáltatásokat az ugyanazon csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység kapja meg |
| --- | --- |

b)

köteles kiegyenlíteni egy részvényalapú kifizetési ügyletet, ugyanakkor a javakat vagy szolgáltatásokat az ugyanazon csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység kapja meg

kivéve, ha az ügylet célja egyértelműen más, mint a gazdálkodó egységnek nyújtott javak vagy szolgáltatások ellenértékének a kiegyenlítése.

TŐKEINSTRUMENTUMBAN KIEGYENLÍTETT RÉSZVÉNYALAPÚ KIFIZETÉSI ÜGYLETEK

A standard kiegészül a következő 13A. bekezdéssel.

Áttekintés

| 13A. | Ugyanis ha a gazdálkodó egység által kapott azonosítható ellenérték (amennyiben van ilyen) kisebbnek tűnik a nyújtott tőkeinstrumentumok vagy a felmerült kötelezettség valós értékénél, akkor az jellemzően azt mutatja, hogy a gazdálkodó egység egyéb ellenértéket (vagyis nem azonosítható javakat vagy szolgáltatásokat) kap (vagy fog majd kapni). A gazdálkodó egységnek ezzel az IFRS-sel összhangban kell értékelnie a kapott azonosítható javakat vagy szolgáltatásokat. A gazdálkodó egységnek a kapott (vagy a járó) nem azonosítható javakat vagy szolgáltatásokat a részvényalapú kifizetés valós értéke és a kapott (vagy a járó) bármely azonosítható javak vagy szolgáltatások valós értéke közötti különbözetként kell értékelnie. A gazdálkodó egységnek a nyújtás időpontjára vonatkozóan kell értékelnie a kapott nem azonosítható javakat vagy szolgáltatásokat. A pénzeszközben kiegyenlített ügyletek esetében azonban a kötelezettség teljesítéséig valamennyi beszámolási időszak végén újra kell értékelni a kötelezettséget, a 30–33. bekezdéssel összhangban. |
| --- | --- |

13A.

Ugyanis ha a gazdálkodó egység által kapott azonosítható ellenérték (amennyiben van ilyen) kisebbnek tűnik a nyújtott tőkeinstrumentumok vagy a felmerült kötelezettség valós értékénél, akkor az jellemzően azt mutatja, hogy a gazdálkodó egység egyéb ellenértéket (vagyis nem azonosítható javakat vagy szolgáltatásokat) kap (vagy fog majd kapni). A gazdálkodó egységnek ezzel az IFRS-sel összhangban kell értékelnie a kapott azonosítható javakat vagy szolgáltatásokat. A gazdálkodó egységnek a kapott (vagy a járó) nem azonosítható javakat vagy szolgáltatásokat a részvényalapú kifizetés valós értéke és a kapott (vagy a járó) bármely azonosítható javak vagy szolgáltatások valós értéke közötti különbözetként kell értékelnie. A gazdálkodó egységnek a nyújtás időpontjára vonatkozóan kell értékelnie a kapott nem azonosítható javakat vagy szolgáltatásokat. A pénzeszközben kiegyenlített ügyletek esetében azonban a kötelezettség teljesítéséig valamennyi beszámolási időszak végén újra kell értékelni a kötelezettséget, a 30–33. bekezdéssel összhangban.

Részvényalapú kifizetési ügyletek csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek között

A standard a 43. bekezdés után kiegészül egy címmel és a 43A–43D bekezdéssel.

RÉSZVÉNYALAPÚ KIFIZETÉSI ÜGYLETEK CSOPORTHOZ TARTOZÓ GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK KÖZÖTT (2009. ÉVI MÓDOSÍTÁSOK)

| 43A. | A csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti részvényalapú kifizetési ügyletek esetében a javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek az egyedi vagy különálló pénzügyi kimutatásokban a kapott javakat vagy szolgáltatásokat tőkeinstrumentumban kiegyenlített, vagy pénzeszközben kiegyenlített kifizetési ügyletként kell értékelnie, a következők figyelembevételével:






  a) | a nyújtott juttatások jellege, és |
| --- | --- | --- |

43A.

A csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti részvényalapú kifizetési ügyletek esetében a javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek az egyedi vagy különálló pénzügyi kimutatásokban a kapott javakat vagy szolgáltatásokat tőkeinstrumentumban kiegyenlített, vagy pénzeszközben kiegyenlített kifizetési ügyletként kell értékelnie, a következők figyelembevételével:

a)

a nyújtott juttatások jellege, és

| b) | saját jogai és kötelezettségei. |
| --- | --- |

b)

saját jogai és kötelezettségei.

A javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egység által megjelenített összeg különbözhet a konszolidált csoport által vagy a részvényalapú kifizetési ügyletet kiegyenlítő, a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység által megjelenített összegtől.

| 43B. | A javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek a kapott javakat vagy szolgáltatásokat tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletként kell értékelnie, ha:






  a) | a nyújtott juttatások a saját tőkeinstrumentumai, vagy |
| --- | --- | --- |

43B.

A javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek a kapott javakat vagy szolgáltatásokat tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletként kell értékelnie, ha:

a)

a nyújtott juttatások a saját tőkeinstrumentumai, vagy

| b) | a gazdálkodó egység nem köteles kiegyenlíteni a részvényalapú kifizetési ügyletet. |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó egység nem köteles kiegyenlíteni a részvényalapú kifizetési ügyletet.

Az ilyen tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletet a gazdálkodó egységnek a későbbiekben csak a 19–21. bekezdéssel összhangban levő nem piaci megszolgálási feltételek változása esetén kell újraértékelnie. A javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek a kapott javakat vagy szolgáltatásokat minden más esetben pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletként kell értékelnie.

| 43C. | Amennyiben a gazdálkodó egység úgy egyenlíti ki a részvényalapú kifizetési ügyletet, hogy a javakat vagy szolgáltatásokat a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység kapja, úgy az ügyletet csak akkor jeleníti meg tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletként, ha a kiegyenlítés a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban történik. Az ügyletet minden más esetben pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletként kell megjeleníteni. |
| --- | --- |

43C.

Amennyiben a gazdálkodó egység úgy egyenlíti ki a részvényalapú kifizetési ügyletet, hogy a javakat vagy szolgáltatásokat a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység kapja, úgy az ügyletet csak akkor jeleníti meg tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletként, ha a kiegyenlítés a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban történik. Az ügyletet minden más esetben pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletként kell megjeleníteni.

| 43D. | Bizonyos csoportügyletek olyan visszafizetési megállapodásokat tartalmaznak, amelyek értelmében a csoporthoz tartozó egyik gazdálkodó egység megfizeti a javak vagy a szolgáltatások nyújtója felé irányuló részvényalapú kifizetés rendelkezésre bocsátását a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egységnek. Ilyen esetekben a javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek a részvényalapú kifizetési ügyletet a 43B. bekezdésnek megfelelően kell elszámolnia, függetlenül a csoporton belüli visszafizetési megállapodásoktól. |
| --- | --- |

43D.

Bizonyos csoportügyletek olyan visszafizetési megállapodásokat tartalmaznak, amelyek értelmében a csoporthoz tartozó egyik gazdálkodó egység megfizeti a javak vagy a szolgáltatások nyújtója felé irányuló részvényalapú kifizetés rendelkezésre bocsátását a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egységnek. Ilyen esetekben a javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek a részvényalapú kifizetési ügyletet a 43B. bekezdésnek megfelelően kell elszámolnia, függetlenül a csoporton belüli visszafizetési megállapodásoktól.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

A standard kiegészül a 63. bekezdéssel, egy címmel és a 64. bekezdéssel.

| 63. | A gazdálkodó egységnek a 2009 júniusában kibocsátott Csoporthoz tartozó, pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletek-ben szereplő, alább következő módosításokat az 53–59. bekezdésben foglalt átmeneti rendelkezésekre is figyelemmel visszamenőleg kell alkalmaznia a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra, az IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák standarddal összhangban:






  a) | a 2. bekezdés módosítása, a 3. bekezdés törlése, valamint az új 3A. és 43A–43D. bekezdés, továbbá a B. függelékben az új B45., B47., B50., B54., B56–B58. és B60. bekezdés beillesztése a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti ügyletek elszámolása tekintetében. |
| --- | --- | --- |

63.

A gazdálkodó egységnek a 2009 júniusában kibocsátott Csoporthoz tartozó, pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletek-ben szereplő, alább következő módosításokat az 53–59. bekezdésben foglalt átmeneti rendelkezésekre is figyelemmel visszamenőleg kell alkalmaznia a 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra, az IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák standarddal összhangban:

a)

a 2. bekezdés módosítása, a 3. bekezdés törlése, valamint az új 3A. és 43A–43D. bekezdés, továbbá a B. függelékben az új B45., B47., B50., B54., B56–B58. és B60. bekezdés beillesztése a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti ügyletek elszámolása tekintetében.

| b) | az A. függelékben szereplő módosított fogalommeghatározások a következők tekintetében:






  — | pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletek; |
| --- | --- | --- |

b)

az A. függelékben szereplő módosított fogalommeghatározások a következők tekintetében:

—

pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletek;

| — | tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletek; |
| --- | --- |

—

tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletek;

| — | részvényalapú kifizetési megállapodás; és |
| --- | --- |

—

részvényalapú kifizetési megállapodás; és

| — | részvényalapú kifizetési ügylet. |
| --- | --- |

—

részvényalapú kifizetési ügylet.

Ha a visszamenőleges alkalmazáshoz szükséges információk nem állnak rendelkezésre, a gazdálkodó egységnek az egyedi vagy különálló pénzügyi kimutatásokban a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban megjelenített összegeket kell feltüntetnie. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha a gazdálkodó egység ezeket a módosításokat egy 2010. január 1-je előtt kezdődő időszakra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie.

ÉRTELMEZÉSEK VISSZAVONÁSA

| 64. | A 2009 júniusában kibocsátott Csoporthoz tartozó, pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletek hatályon kívül helyezi az IFRIC 8 Az IFRS 2 hatóköre és az IFRIC 11 IFRS 2 – Csoport- és sajátrészvény-ügyletek értelmezést. Az említett dokumentumban szereplő módosítások az IFRIC 8 és az IFRIC 11 értelmezésben meghatározott korábbi követelményeket is beemelték, a következők szerint:






  a) | módosították a 2. bekezdést és a standardot kiegészítették a 13A. bekezdéssel, az olyan ügyletek elszámolása tekintetében, amelyeknél a gazdálkodó egység nem tudja egyedileg azonosítani az összes kapott jószágot és szolgáltatást, vagy azok közül néhányat. Az említett követelmények a 2006. május 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakok vonatkozásában voltak hatályban. |
| --- | --- | --- |

64.

A 2009 júniusában kibocsátott Csoporthoz tartozó, pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletek hatályon kívül helyezi az IFRIC 8 Az IFRS 2 hatóköre és az IFRIC 11 IFRS 2 – Csoport- és sajátrészvény-ügyletek értelmezést. Az említett dokumentumban szereplő módosítások az IFRIC 8 és az IFRIC 11 értelmezésben meghatározott korábbi követelményeket is beemelték, a következők szerint:

a)

módosították a 2. bekezdést és a standardot kiegészítették a 13A. bekezdéssel, az olyan ügyletek elszámolása tekintetében, amelyeknél a gazdálkodó egység nem tudja egyedileg azonosítani az összes kapott jószágot és szolgáltatást, vagy azok közül néhányat. Az említett követelmények a 2006. május 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakok vonatkozásában voltak hatályban.

| b) | a standard B. függelékét kiegészítették a B46., B48., B49., B51–B53., B55., B59. és B61. bekezdéssel, a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti ügyletek elszámolása tekintetében. Az említett követelmények a 2007. március 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakok vonatkozásában voltak hatályban. |
| --- | --- |

b)

a standard B. függelékét kiegészítették a B46., B48., B49., B51–B53., B55., B59. és B61. bekezdéssel, a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti ügyletek elszámolása tekintetében. Az említett követelmények a 2007. március 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakok vonatkozásában voltak hatályban.

Az említett követelményeket visszamenőleg alkalmazták az IAS 8 előírásaival összhangban, az IFRS 2 átmeneti rendelkezéseire is figyelemmel.

MEGHATÁROZOTT FOGALMAK

Az A. függelékben a következő fogalmak módosulnak, a függelék kiegészül egy lábjegyzettel.

| pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügylet | Olyan részvényalapú kifizetési ügylet, amelyben a gazdálkodó egység javakat vagy szolgáltatásokat szerez meg úgy, hogy az ezen javak vagy szolgáltatások nyújtóival szemben kötelezettséget vállal pénzeszköznek vagy egyéb eszközöknek az átadására egy olyan összegben, amely a gazdálkodó egység vagy a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység tőkeinstrumentumainak (beleértve a részvényeket és a részvényopciókat is) az árán (vagy értékén) alapul. |
| --- | --- |
| tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügylet | Olyan részvényalapú kifizetési ügylet, amelyben a gazdálkodó egység






  a) | a saját tőkeinstrumentumai (beleértve a részvényeket és részvényopciókat is) ellenértékeként kap javakat vagy szolgáltatásokat, vagy |

pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügylet

Olyan részvényalapú kifizetési ügylet, amelyben a gazdálkodó egység javakat vagy szolgáltatásokat szerez meg úgy, hogy az ezen javak vagy szolgáltatások nyújtóival szemben kötelezettséget vállal pénzeszköznek vagy egyéb eszközöknek az átadására egy olyan összegben, amely a gazdálkodó egység vagy a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység tőkeinstrumentumainak (beleértve a részvényeket és a részvényopciókat is) az árán (vagy értékén) alapul.

tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügylet

Olyan részvényalapú kifizetési ügylet, amelyben a gazdálkodó egység

a)

a saját tőkeinstrumentumai (beleértve a részvényeket és részvényopciókat is) ellenértékeként kap javakat vagy szolgáltatásokat, vagy

| b) | javakat vagy szolgáltatásokat kap, de nem köteles kiegyenlíteni a javak vagy szolgáltatások nyújtójával kötött ügyletet. |
| --- | --- |

b)

javakat vagy szolgáltatásokat kap, de nem köteles kiegyenlíteni a javak vagy szolgáltatások nyújtójával kötött ügyletet.

részvényalapú kifizetési megállapodás

Olyan megállapodás a gazdálkodó egység (vagy a csoporthoz (1) tartozó más gazdálkodó egység vagy a csoporthoz tartozó bármely gazdálkodó egység részvényese) és egy másik fél (beleértve a munkavállalókat is) között, amely alapján a másik fél jogosult megkapni az alábbiakat:

| a) | pénzeszközt vagy a gazdálkodó egység más eszközét egy olyan összegben, amely a gazdálkodó egység vagy a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység tőkeinstrumentumainak (beleértve a részvényeket és a részvényopciókat is) az árán (vagy értékén) alapul, vagy |
| --- | --- |

a)

pénzeszközt vagy a gazdálkodó egység más eszközét egy olyan összegben, amely a gazdálkodó egység vagy a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység tőkeinstrumentumainak (beleértve a részvényeket és a részvényopciókat is) az árán (vagy értékén) alapul, vagy

| b) | a gazdálkodó egység vagy a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység tőkeinstrumentumait (beleértve a részvényeket és a részvényopciókat is), |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó egység vagy a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység tőkeinstrumentumait (beleértve a részvényeket és a részvényopciókat is),

feltéve, hogy a meghatározott megszolgálási feltételek, ha vannak, teljesülnek.

részvényalapú kifizetési ügylet

Olyan ügylet, amelynek során a gazdálkodó egység

| a) | részvényalapú kifizetési megállapodás keretében javakat vagy szolgáltatásokat kap ezen javak vagy szolgáltatások nyújtójától (beleértve a munkavállalókat is), vagy |
| --- | --- |

a)

részvényalapú kifizetési megállapodás keretében javakat vagy szolgáltatásokat kap ezen javak vagy szolgáltatások nyújtójától (beleértve a munkavállalókat is), vagy

| b) | részvényalapú kifizetési megállapodás keretében köteles kiegyenlíteni a javak vagy szolgáltatások nyújtójával kötött ügyletet, ugyanakkor a javakat vagy szolgáltatásokat a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység kapja meg. |
| --- | --- |

b)

részvényalapú kifizetési megállapodás keretében köteles kiegyenlíteni a javak vagy szolgáltatások nyújtójával kötött ügyletet, ugyanakkor a javakat vagy szolgáltatásokat a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység kapja meg.

AZ IFRS 2 HATÓKÖRE

A B. függelék (Alkalmazási útmutató) kiegészül egy címmel és a B45–B61. bekezdéssel.

Részvényalapú kifizetési ügyletek csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek között (2009. évi módosítások)

| B45. | A 43A–43C. bekezdés azt írja le, hogy az egyes gazdálkodó egységeknek miként kell elszámolniuk az egyedi vagy különálló pénzügyi kimutatásokban a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti részvényalapú kifizetési ügyleteket. A B46–B61. bekezdés áttekinti, hogy miként kell alkalmazni a 43A–43C. bekezdés követelményeit. A 43D. bekezdésből megállapítható, hogy a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti részvényalapú kifizetési ügyletekre a tények és körülmények függvényében különböző okokból kerülhet sor. Ezért ez az áttekintés nem teljes körű, és azzal a feltevéssel él, hogy ha a javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egység nem köteles kiegyenlíteni az ügyletet, akkor az ügylet az anyavállalat tőke-hozzájárulásának minősül a leányvállalathoz, függetlenül a csoporton belüli visszafizetési megállapodásoktól. |
| --- | --- |

B45.

A 43A–43C. bekezdés azt írja le, hogy az egyes gazdálkodó egységeknek miként kell elszámolniuk az egyedi vagy különálló pénzügyi kimutatásokban a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti részvényalapú kifizetési ügyleteket. A B46–B61. bekezdés áttekinti, hogy miként kell alkalmazni a 43A–43C. bekezdés követelményeit. A 43D. bekezdésből megállapítható, hogy a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti részvényalapú kifizetési ügyletekre a tények és körülmények függvényében különböző okokból kerülhet sor. Ezért ez az áttekintés nem teljes körű, és azzal a feltevéssel él, hogy ha a javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egység nem köteles kiegyenlíteni az ügyletet, akkor az ügylet az anyavállalat tőke-hozzájárulásának minősül a leányvállalathoz, függetlenül a csoporton belüli visszafizetési megállapodásoktól.

| B46. | Bár ez az áttekintés a munkavállalókkal bonyolított ügyletekre összpontosít, ugyanúgy vonatkozik a munkavállalókon kívüli javakat és szolgáltatásokat nyújtókkal bonyolított hasonló részvényalapú kifizetési ügyletekre is. Az anya- és a leányvállalat közötti megállapodás kötelezheti a leányvállalatot arra, hogy fizessen az anyavállalatnak a tőkeinstrumentumok alkalmazottaknak történő rendelkezésre bocsátásáért. Az alábbi áttekintés nem foglalkozik az ilyen csoporton belüli kifizetési megállapodások elszámolásával. |
| --- | --- |

B46.

Bár ez az áttekintés a munkavállalókkal bonyolított ügyletekre összpontosít, ugyanúgy vonatkozik a munkavállalókon kívüli javakat és szolgáltatásokat nyújtókkal bonyolított hasonló részvényalapú kifizetési ügyletekre is. Az anya- és a leányvállalat közötti megállapodás kötelezheti a leányvállalatot arra, hogy fizessen az anyavállalatnak a tőkeinstrumentumok alkalmazottaknak történő rendelkezésre bocsátásáért. Az alábbi áttekintés nem foglalkozik az ilyen csoporton belüli kifizetési megállapodások elszámolásával.

| B47. | A csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti részvényalapú kifizetési ügyletek kapcsán négy tipikus kérdés merül fel. Az egyszerűség kedvéért az alábbi példák e kérdéseket anyavállalat és leányvállalata szemszögéből mutatják be. |
| --- | --- |

B47.

A csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti részvényalapú kifizetési ügyletek kapcsán négy tipikus kérdés merül fel. Az egyszerűség kedvéért az alábbi példák e kérdéseket anyavállalat és leányvállalata szemszögéből mutatják be.

A gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumait érintő részvényalapú kifizetési megállapodások

| B48. | Az első kérdés az, hogy a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumait érintő alábbi ügyleteket ezen IFRS követelményeivel összhangban tőkeinstrumentumban kiegyenlítettként vagy pénzeszközben kiegyenlítettként kell-e elszámolni:






  a) | a gazdálkodó egység a saját munkavállalóinak jogot biztosít a gazdálkodó egység tőkeinstrumentumaihoz (pl. részvényopciókhoz), és vagy saját választásából, vagy valamilyen előírás miatt tőkeinstrumentumot (azaz saját részvényeket) vásárol harmadik féltől a munkavállalóival szembeni kötelezettségei teljesítésére; valamint |
| --- | --- | --- |

B48.

Az első kérdés az, hogy a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumait érintő alábbi ügyleteket ezen IFRS követelményeivel összhangban tőkeinstrumentumban kiegyenlítettként vagy pénzeszközben kiegyenlítettként kell-e elszámolni:

a)

a gazdálkodó egység a saját munkavállalóinak jogot biztosít a gazdálkodó egység tőkeinstrumentumaihoz (pl. részvényopciókhoz), és vagy saját választásából, vagy valamilyen előírás miatt tőkeinstrumentumot (azaz saját részvényeket) vásárol harmadik féltől a munkavállalóival szembeni kötelezettségei teljesítésére; valamint

| b) | vagy maga a gazdálkodó egység, vagy annak részvényesei jogot biztosítanak a gazdálkodó egység munkavállalóinak a gazdálkodó egység tőkeinstrumentumaihoz (pl. részvényopciókhoz), és a szükséges tőkeinstrumentumokat a gazdálkodó egység részvényesei biztosítják. |
| --- | --- |

b)

vagy maga a gazdálkodó egység, vagy annak részvényesei jogot biztosítanak a gazdálkodó egység munkavállalóinak a gazdálkodó egység tőkeinstrumentumaihoz (pl. részvényopciókhoz), és a szükséges tőkeinstrumentumokat a gazdálkodó egység részvényesei biztosítják.

| B49. | A gazdálkodó egységnek azon részvényalapú kifizetési ügyleteket, amelyek során a saját tőkeinstrumentumai ellentételezéseként szolgáltatást kap, tőkeinstrumentumban kiegyenlített ügyletként kell elszámolnia. Ez attól függetlenül alkalmazandó, hogy a gazdálkodó egység saját választásából, vagy valamilyen előírás miatt vásárol harmadik féltől tőkeinstrumentumot a részvényalapú kifizetési megállapodásból fakadó, munkavállalóival szembeni kötelezettségei teljesítésére. Attól ugyancsak függetlenül alkalmazandó, hogy:






  a) | a munkavállalónak a gazdálkodó egység tőkeinstrumentumaihoz való jogát maga a gazdálkodó egység vagy annak részvényese(i) biztosították; vagy |
| --- | --- | --- |

B49.

A gazdálkodó egységnek azon részvényalapú kifizetési ügyleteket, amelyek során a saját tőkeinstrumentumai ellentételezéseként szolgáltatást kap, tőkeinstrumentumban kiegyenlített ügyletként kell elszámolnia. Ez attól függetlenül alkalmazandó, hogy a gazdálkodó egység saját választásából, vagy valamilyen előírás miatt vásárol harmadik féltől tőkeinstrumentumot a részvényalapú kifizetési megállapodásból fakadó, munkavállalóival szembeni kötelezettségei teljesítésére. Attól ugyancsak függetlenül alkalmazandó, hogy:

a)

a munkavállalónak a gazdálkodó egység tőkeinstrumentumaihoz való jogát maga a gazdálkodó egység vagy annak részvényese(i) biztosították; vagy

| b) | a részvényalapú kifizetési megállapodást maga a gazdálkodó egység vagy annak részvényese(i) egyenlítették ki. |
| --- | --- |

b)

a részvényalapú kifizetési megállapodást maga a gazdálkodó egység vagy annak részvényese(i) egyenlítették ki.

| B50. | Ha a részvényes köteles kiegyenlíteni a befektetést befogadó munkavállalóival kötött ügyletet, akkor a sajátjai helyett inkább a befektetést befogadó tőkeinstrumentumait nyújtja. Éppen ezért, ha a befektetést befogadó ugyanahhoz a csoporthoz tartozik, mint a részvényes, akkor a 43C. bekezdéssel összhangban a részvényesnek e kötelezettséget az egyedi pénzügyi kimutatásokban a pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó követelményekkel összhangban, a konszolidált pénzügyi kimutatásokban pedig a tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó követelményekkel összhangban kell értékelnie. |
| --- | --- |

B50.

Ha a részvényes köteles kiegyenlíteni a befektetést befogadó munkavállalóival kötött ügyletet, akkor a sajátjai helyett inkább a befektetést befogadó tőkeinstrumentumait nyújtja. Éppen ezért, ha a befektetést befogadó ugyanahhoz a csoporthoz tartozik, mint a részvényes, akkor a 43C. bekezdéssel összhangban a részvényesnek e kötelezettséget az egyedi pénzügyi kimutatásokban a pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó követelményekkel összhangban, a konszolidált pénzügyi kimutatásokban pedig a tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó követelményekkel összhangban kell értékelnie.

Az anyavállalat tőkeinstrumentumait érintő részvényalapú kifizetési megállapodások

| B51. | A második kérdés az egyazon csoporton belüli két vagy több gazdálkodó egység közötti olyan részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozik, amely a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység tőkeinstrumentumait érinti. Ilyen eset például, amikor a leányvállalat munkavállalói a leányvállalatnak nyújtott szolgálatok ellentételezéseként jogot kapnak az anyavállalat tőkeinstrumentumaihoz. |
| --- | --- |

B51.

A második kérdés az egyazon csoporton belüli két vagy több gazdálkodó egység közötti olyan részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozik, amely a csoporthoz tartozó más gazdálkodó egység tőkeinstrumentumait érinti. Ilyen eset például, amikor a leányvállalat munkavállalói a leányvállalatnak nyújtott szolgálatok ellentételezéseként jogot kapnak az anyavállalat tőkeinstrumentumaihoz.

| B52. | Ezért a második kérdés a következő részvényalapú kifizetési megállapodásokat érinti:






  a) | az anyavállalat közvetlenül a leányvállalata munkavállalóinak biztosít jogot a saját tőkeinstrumentumaihoz: ez esetben az anyavállalat (és nem a leányvállalat) köteles biztosítani a leányvállalat munkavállalói számára a tőkeinstrumentumokat; valamint |
| --- | --- | --- |

B52.

Ezért a második kérdés a következő részvényalapú kifizetési megállapodásokat érinti:

a)

az anyavállalat közvetlenül a leányvállalata munkavállalóinak biztosít jogot a saját tőkeinstrumentumaihoz: ez esetben az anyavállalat (és nem a leányvállalat) köteles biztosítani a leányvállalat munkavállalói számára a tőkeinstrumentumokat; valamint

| b) | a leányvállalat a saját munkavállalóinak biztosít jogot az anyavállalata tőkeinstrumentumaihoz: ez esetben a leányvállalat köteles biztosítani a saját munkavállalói számára a tőkeinstrumentumokat. |
| --- | --- |

b)

a leányvállalat a saját munkavállalóinak biztosít jogot az anyavállalata tőkeinstrumentumaihoz: ez esetben a leányvállalat köteles biztosítani a saját munkavállalói számára a tőkeinstrumentumokat.

Az anyavállalat közvetlenül a leányvállalat alkalmazottainak biztosít jogot tőkeinstrumentumaihoz (B52. bekezdés (a) pont)

| B53. | A leányvállalat nem köteles biztosítani a saját munkavállalói számára az anyavállalat tőkeinstrumentumait. Éppen ezért a 43B. bekezdéssel összhangban a leányvállalatnak a munkavállalóitól kapott szolgálatokat a tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó követelményekkel összhangban kell értékelnie, a kapcsolódó sajáttőke-növekedést pedig az anyavállalattól kapott hozzájárulásként meg kell jelenítenie. |
| --- | --- |

B53.

A leányvállalat nem köteles biztosítani a saját munkavállalói számára az anyavállalat tőkeinstrumentumait. Éppen ezért a 43B. bekezdéssel összhangban a leányvállalatnak a munkavállalóitól kapott szolgálatokat a tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó követelményekkel összhangban kell értékelnie, a kapcsolódó sajáttőke-növekedést pedig az anyavállalattól kapott hozzájárulásként meg kell jelenítenie.

| B54. | Az anyavállalat a saját tőkeinstrumentumai biztosításával köteles kiegyenlíteni a leányvállalat munkavállalóival kötött ügyletet. Éppen ezért, a 43C. bekezdéssel összhangban az anyavállalatnak e kötelezettséget a tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó követelményekkel összhangban kell értékelnie. |
| --- | --- |

B54.

Az anyavállalat a saját tőkeinstrumentumai biztosításával köteles kiegyenlíteni a leányvállalat munkavállalóival kötött ügyletet. Éppen ezért, a 43C. bekezdéssel összhangban az anyavállalatnak e kötelezettséget a tőkeinstrumentumban kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó követelményekkel összhangban kell értékelnie.

A leányvállalat a saját munkavállalóinak biztosít jogot az anyavállalata tőkeinstrumentumaihoz (B52. bekezdés (b) pont)

| B55. | Mivel a leányvállalat a 43B. bekezdés egyik feltételét sem teljesíti, a munkavállalókkal kötött ügyletet pénzeszközben kiegyenlítettként kell elszámolnia. Ez a követelmény attól függetlenül alkalmazandó, hogy a leányvállalat milyen módon jut a munkavállalóival szembeni kötelezettség kiegyenlítéséhez szükséges tőkeinstrumentumokhoz. |
| --- | --- |

B55.

Mivel a leányvállalat a 43B. bekezdés egyik feltételét sem teljesíti, a munkavállalókkal kötött ügyletet pénzeszközben kiegyenlítettként kell elszámolnia. Ez a követelmény attól függetlenül alkalmazandó, hogy a leányvállalat milyen módon jut a munkavállalóival szembeni kötelezettség kiegyenlítéséhez szükséges tőkeinstrumentumokhoz.

Munkavállalóknak teljesített pénzeszközben kiegyenlített kifizetésekkel járó részvényalapú kifizetési megállapodások

| B56. | A harmadik kérdés az, hogy a javak vagy szolgáltatások nyújtóitól (beleértve a munkavállalókat is) javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek miként kell elszámolnia azokat a részvényalapú kifizetési megállapodásokat, amelyeket pénzeszközben egyenlítenek ki, ugyanakkor a gazdálkodó egység nem köteles az előírt kifizetések teljesítésére a javak vagy szolgáltatások nyújtói felé. Példaként tekintsük az alábbi megállapodásokat, amelyekben az anyavállalat (és nem a gazdálkodó egység) köteles az előírt pénzeszköz-kifizetések teljesítésére a gazdálkodó egység munkavállalói felé:






  a) | a gazdálkodó egység munkavállalói a saját tőkeinstrumentumok árához kötött pénzeszköz-kifizetéseket kapnak. |
| --- | --- | --- |

B56.

A harmadik kérdés az, hogy a javak vagy szolgáltatások nyújtóitól (beleértve a munkavállalókat is) javakat vagy szolgáltatásokat kapó gazdálkodó egységnek miként kell elszámolnia azokat a részvényalapú kifizetési megállapodásokat, amelyeket pénzeszközben egyenlítenek ki, ugyanakkor a gazdálkodó egység nem köteles az előírt kifizetések teljesítésére a javak vagy szolgáltatások nyújtói felé. Példaként tekintsük az alábbi megállapodásokat, amelyekben az anyavállalat (és nem a gazdálkodó egység) köteles az előírt pénzeszköz-kifizetések teljesítésére a gazdálkodó egység munkavállalói felé:

a)

a gazdálkodó egység munkavállalói a saját tőkeinstrumentumok árához kötött pénzeszköz-kifizetéseket kapnak.

| b) | a gazdálkodó egység munkavállalói az anyavállalat tőkeinstrumentumainak árához kötött pénzeszköz-kifizetéseket kapnak. |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó egység munkavállalói az anyavállalat tőkeinstrumentumainak árához kötött pénzeszköz-kifizetéseket kapnak.

| B57. | A leányvállalat nem köteles kiegyenlíteni a munkavállalóival kötött ügyletet. Éppen ezért, a leányvállalatnak a munkavállalóival kötött ügyletet tőkeinstrumentumban kiegyenlítettként kell elszámolnia, a kapcsolódó sajáttőke-növekedést pedig az anyavállalattól kapott hozzájárulásként meg kell jelenítenie. A leányvállalatnak az ügylet költségét a későbbiekben újra kell értékelnie azon változások miatt, amelyek a 19–21. bekezdéssel összhangban lévő nem piaci megszolgálási feltételek esetleges nem teljesüléséből erednek. Az értékelés ennyiben eltér attól, ahogy az ügyletet pénzeszközben kiegyenlítettként a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban kell értékelni. |
| --- | --- |

B57.

A leányvállalat nem köteles kiegyenlíteni a munkavállalóival kötött ügyletet. Éppen ezért, a leányvállalatnak a munkavállalóival kötött ügyletet tőkeinstrumentumban kiegyenlítettként kell elszámolnia, a kapcsolódó sajáttőke-növekedést pedig az anyavállalattól kapott hozzájárulásként meg kell jelenítenie. A leányvállalatnak az ügylet költségét a későbbiekben újra kell értékelnie azon változások miatt, amelyek a 19–21. bekezdéssel összhangban lévő nem piaci megszolgálási feltételek esetleges nem teljesüléséből erednek. Az értékelés ennyiben eltér attól, ahogy az ügyletet pénzeszközben kiegyenlítettként a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban kell értékelni.

| B58. | Mivel az anyavállalat köteles kiegyenlíteni a munkavállalókkal kötött ügyletet, és az ellenérték pénzeszköz, az anyavállalatnak (és a konszolidált csoportnak) e kötelezettségét a pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó, a 43C. bekezdésben szereplő követelményekkel összhangban kell értékelnie. |
| --- | --- |

B58.

Mivel az anyavállalat köteles kiegyenlíteni a munkavállalókkal kötött ügyletet, és az ellenérték pénzeszköz, az anyavállalatnak (és a konszolidált csoportnak) e kötelezettségét a pénzeszközben kiegyenlített részvényalapú kifizetési ügyletekre vonatkozó, a 43C. bekezdésben szereplő követelményekkel összhangban kell értékelnie.

Munkavállalók átadása a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek között

| B59. | A negyedik kérdés olyan, csoporton belüli részvényalapú kifizetési megállapodásokkal kapcsolatos, amelyek egynél több, a csoporthoz tartozó gazdálkodó egység munkavállalóit érintik. Az anyavállalat például azzal a feltétellel biztosíthat jogot a saját tőkeinstrumentumaihoz a leányvállalata munkavállalói részére, hogy teljesül egy meghatározott időszakon keresztül történő, csoporton belüli szolgálat nyújtása. A munkavállalók a megszolgálási időszak alatt anélkül vihetik át munkaviszonyukat egyik leányvállalatból a másikba, hogy ez érintené az eredeti részvényalapú kifizetési megállapodásból eredő, az anyavállalat tőkeinstrumentumaira vonatkozó jogaikat. Ha a leányvállalatok nem kötelesek kiegyenlíteni a munkavállalóikkal kötött részvényalapú kifizetési ügyletet, akkor azt tőkeinstrumentumban kiegyenlített ügyletként kell elszámolniuk. A munkavállaló által nyújtott szolgálatokat az egyes leányvállalatok a következők segítségével értékelik: az A. függelékben rögzítetteknek megfelelően a tőkeinstrumentumok aznapi valós értéke, amely napon az anyavállalat eredetileg is biztosította a tőkeinstrumentumokhoz való jogokat; valamint a megszolgálási időszaknak a munkavállaló által az egyes leányvállalatoknál eltöltött hányada. |
| --- | --- |

B59.

A negyedik kérdés olyan, csoporton belüli részvényalapú kifizetési megállapodásokkal kapcsolatos, amelyek egynél több, a csoporthoz tartozó gazdálkodó egység munkavállalóit érintik. Az anyavállalat például azzal a feltétellel biztosíthat jogot a saját tőkeinstrumentumaihoz a leányvállalata munkavállalói részére, hogy teljesül egy meghatározott időszakon keresztül történő, csoporton belüli szolgálat nyújtása. A munkavállalók a megszolgálási időszak alatt anélkül vihetik át munkaviszonyukat egyik leányvállalatból a másikba, hogy ez érintené az eredeti részvényalapú kifizetési megállapodásból eredő, az anyavállalat tőkeinstrumentumaira vonatkozó jogaikat. Ha a leányvállalatok nem kötelesek kiegyenlíteni a munkavállalóikkal kötött részvényalapú kifizetési ügyletet, akkor azt tőkeinstrumentumban kiegyenlített ügyletként kell elszámolniuk. A munkavállaló által nyújtott szolgálatokat az egyes leányvállalatok a következők segítségével értékelik: az A. függelékben rögzítetteknek megfelelően a tőkeinstrumentumok aznapi valós értéke, amely napon az anyavállalat eredetileg is biztosította a tőkeinstrumentumokhoz való jogokat; valamint a megszolgálási időszaknak a munkavállaló által az egyes leányvállalatoknál eltöltött hányada.

| B60. | Ha a leányvállalat az anyavállalat tőkeinstrumentumaiban köteles kiegyenlíteni a munkavállalóival kötött ügyletet, akkor az ügyletet pénzeszközben kiegyenlítettként kell elszámolnia. Az egyes leányvállalatoknak a kapott szolgálatokat a nyújtás időpontjában érvényes valós értéken kell elszámolnia a megszolgálási időszak azon arányában, amelyet a munkavállaló az adott leányvállalatnál eltöltött. Ezenkívül az egyes leányvállalatoknak a munkavállaló adott leányvállalatnál töltött szolgálati időszaka során a tőkeinstrumentumok valós értékében bekövetkezett minden változást meg kell jeleníteniük. |
| --- | --- |

B60.

Ha a leányvállalat az anyavállalat tőkeinstrumentumaiban köteles kiegyenlíteni a munkavállalóival kötött ügyletet, akkor az ügyletet pénzeszközben kiegyenlítettként kell elszámolnia. Az egyes leányvállalatoknak a kapott szolgálatokat a nyújtás időpontjában érvényes valós értéken kell elszámolnia a megszolgálási időszak azon arányában, amelyet a munkavállaló az adott leányvállalatnál eltöltött. Ezenkívül az egyes leányvállalatoknak a munkavállaló adott leányvállalatnál töltött szolgálati időszaka során a tőkeinstrumentumok valós értékében bekövetkezett minden változást meg kell jeleníteniük.

| B61. | Előfordulhat, hogy a munkavállaló a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti mozgást követően nem teljesíti valamely, az A. függelékben meghatározott piaci feltételtől eltérő megszolgálási feltételt, pl. a szolgálati időszak letöltése előtt elhagyja a csoportot. Ez esetben, mivel a megszolgálási feltétel a csoportnak nyújtott szolgálat, minden leányvállalat – a 19. bekezdésben foglalt alapelvekkel összhangban – módosítja a munkavállaló által nyújtott szolgálatokra vonatkozóan korábban megjelenített összeget. Így, amennyiben az anyavállalat által a tőkeinstrumentumokhoz biztosított jogok nem válnak megszolgálttá amiatt, hogy a munkavállaló nem teljesített valamely, a piaci feltételtől eltérő megszolgálási feltételt, az ezen munkavállaló által nyújtott szolgálatokra – kumulatív alapon – a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek pénzügyi kimutatásaiban sem jelenítenek meg összeget. |
| --- | --- |

B61.

Előfordulhat, hogy a munkavállaló a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek közötti mozgást követően nem teljesíti valamely, az A. függelékben meghatározott piaci feltételtől eltérő megszolgálási feltételt, pl. a szolgálati időszak letöltése előtt elhagyja a csoportot. Ez esetben, mivel a megszolgálási feltétel a csoportnak nyújtott szolgálat, minden leányvállalat – a 19. bekezdésben foglalt alapelvekkel összhangban – módosítja a munkavállaló által nyújtott szolgálatokra vonatkozóan korábban megjelenített összeget. Így, amennyiben az anyavállalat által a tőkeinstrumentumokhoz biztosított jogok nem válnak megszolgálttá amiatt, hogy a munkavállaló nem teljesített valamely, a piaci feltételtől eltérő megszolgálási feltételt, az ezen munkavállaló által nyújtott szolgálatokra – kumulatív alapon – a csoporthoz tartozó gazdálkodó egységek pénzügyi kimutatásaiban sem jelenítenek meg összeget.

---

(1)  A „csoport” fogalmát az IAS 27 Konszolidált és egyedi pénzügyi kimutatások standard 4. bekezdése a beszámolót készítő gazdálkodó egység legfőbb anyavállalatának szemszögéből úgy határozza meg, mint „az anyavállalat és annak összes leányvállalata”.

---

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/50

---

A BIZOTTSÁG 245/2010/EU RENDELETE

(2010. március 23.)

az iskolagyümölcs-program keretében a tagállami stratégiák Bizottság részére történő bejelentésének határideje és a támogatás végleges felosztására vonatkozó bizottsági határozat meghozatalának határideje tekintetében a 288/2009/EK rendelettől való eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 103h. cikke f) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. április 7-i 288/2009/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikkének (1) bekezdése értelmében azon tagállamok, amelyek egy adott év augusztus 1-je és a következő év július 31-e közötti időszakra kérvényezik az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének első bekezdésében említett támogatást, stratégiájukat kötelesek azon év január 31-ig bejelenteni a Bizottságnak, amely évben az időszak megkezdődik. |
| --- | --- |

(1)

Az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. április 7-i 288/2009/EK bizottsági rendelet (2) 4. cikkének (1) bekezdése értelmében azon tagállamok, amelyek egy adott év augusztus 1-je és a következő év július 31-e közötti időszakra kérvényezik az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének első bekezdésében említett támogatást, stratégiájukat kötelesek azon év január 31-ig bejelenteni a Bizottságnak, amely évben az időszak megkezdődik.

| (2) | E határidő betartása tekintetében több tagállam is nehézségekbe ütközött többek között amiatt, mert a végrehajtás első évét követően értékelniük kell programjuk hatékonyságát. |
| --- | --- |

(2)

E határidő betartása tekintetében több tagállam is nehézségekbe ütközött többek között amiatt, mert a végrehajtás első évét követően értékelniük kell programjuk hatékonyságát.

| (3) | Annak érdekében, hogy további idő álljon a tagállamok rendelkezésére programjaik értékelésére és – szükség esetén – stratégiáik módosítására, átmeneti intézkedésként célszerű lehetővé tenni számukra, hogy a 2010. augusztus 1. és 2011. július 31. közötti időszakra vonatkozó stratégiáikat 2010. február 28-ig jelentsék be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy további idő álljon a tagállamok rendelkezésére programjaik értékelésére és – szükség esetén – stratégiáik módosítására, átmeneti intézkedésként célszerű lehetővé tenni számukra, hogy a 2010. augusztus 1. és 2011. július 31. közötti időszakra vonatkozó stratégiáikat 2010. február 28-ig jelentsék be a Bizottságnak.

| (4) | Ehhez kapcsolódóan, a 288/2009/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésétől eltérve, a 2010. augusztus 1. és 2011. július 31. közötti időszakra vonatkozóan a támogatás végleges felosztásáról szóló bizottsági határozat meghozatalának határidejét célszerű 2010. április 30-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

Ehhez kapcsolódóan, a 288/2009/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésétől eltérve, a 2010. augusztus 1. és 2011. július 31. közötti időszakra vonatkozóan a támogatás végleges felosztásáról szóló bizottsági határozat meghozatalának határidejét célszerű 2010. április 30-ig meghosszabbítani.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 288/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok a 2010. augusztus 1. és 2011. július 31. közötti időszakra vonatkozó stratégiáikat legkésőbb 2010. február 28-ig jelenthetik be a Bizottságnak.

(2)   A 288/2009/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésétől eltérve a 2010. augusztus 1. és 2011. július 31. közötti időszakra vonatkozóan a Bizottság 2010. április 30-ig határoz a támogatás végleges felosztásáról.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. február 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet 2010. április 30-án veszti hatályát.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 94., 2009.4.8., 38. o.

2

---

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/51

---

A BIZOTTSÁG 246/2010/EU RENDELETE

(2010. március 23.)

a steppelt mellények Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolása tekintetében a 989/89/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 989/89/EGK bizottsági rendelet (2) a 6101, 6102, 6201 és 6202 KN-kód alá tartozó anorákokra (beleértve a sízubbonyt is), viharkabátokra és hasonló árucikkekre alkalmazandó besorolási feltételeket rögzít. |
| --- | --- |

(1)

Az 989/89/EGK bizottsági rendelet (2) a 6101, 6102, 6201 és 6202 KN-kód alá tartozó anorákokra (beleértve a sízubbonyt is), viharkabátokra és hasonló árucikkekre alkalmazandó besorolási feltételeket rögzít.

| (2) | Mivel az ezen vámtarifaszámok alá tartozó ruhadarabokat általában a többi ruhadarab felett, az időjárás elleni védelem céljából viselik (a Harmonizált Rendszer 6101, 6102 és 6201 vámtarifaszámához fűzött magyarázó megjegyzések, és a 6202 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzések első bekezdése), az anorákoknak (beleértve a sízubbonyt is), viharkabátoknak, széldzsekiknek és az említett vámtarifaszámok alá tartozó hasonló árucikkeknek hosszú ujjúaknak kell lenniük. A steppelt mellényeket azonban, függetlenül attól, hogy ujjatlanok, e vámtarifaszámok alá kell besorolni, mivel azokat a többi ruhadarab felett, az időjárás elleni védelem céljából viselik, és mivel steppeltek (lásd még a Harmonizált Rendszer 6101, 6102 és 6201 vámtarifaszámához fűzött magyarázó megjegyzéseket, és a 6202 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzések második bekezdését). |
| --- | --- |

(2)

Mivel az ezen vámtarifaszámok alá tartozó ruhadarabokat általában a többi ruhadarab felett, az időjárás elleni védelem céljából viselik (a Harmonizált Rendszer 6101, 6102 és 6201 vámtarifaszámához fűzött magyarázó megjegyzések, és a 6202 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzések első bekezdése), az anorákoknak (beleértve a sízubbonyt is), viharkabátoknak, széldzsekiknek és az említett vámtarifaszámok alá tartozó hasonló árucikkeknek hosszú ujjúaknak kell lenniük. A steppelt mellényeket azonban, függetlenül attól, hogy ujjatlanok, e vámtarifaszámok alá kell besorolni, mivel azokat a többi ruhadarab felett, az időjárás elleni védelem céljából viselik, és mivel steppeltek (lásd még a Harmonizált Rendszer 6101, 6102 és 6201 vámtarifaszámához fűzött magyarázó megjegyzéseket, és a 6202 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzések második bekezdését).

| (3) | Annak érdekében, hogy a 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúrát a steppelt mellények vámtarifa-besorolása tekintetében egységesen lehessen értelmezni, célszerű egyértelműen rögzíteni, hogy a steppelt mellényeket – annak ellenére, hogy ujjatlanok – a 6101, 6102, 6201 és 6202 vámtarifaszám alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a 2658/87/EGK rendelethez csatolt Kombinált Nómenklatúrát a steppelt mellények vámtarifa-besorolása tekintetében egységesen lehessen értelmezni, célszerű egyértelműen rögzíteni, hogy a steppelt mellényeket – annak ellenére, hogy ujjatlanok – a 6101, 6102, 6201 és 6202 vámtarifaszám alá kell besorolni.

| (4) | Ezért a 989/89/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 989/89/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 989/89/EGK rendelet 1. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az első bekezdéstől eltérve e vámtarifaszámok alá kell besorolni a steppelt mellényeket is, annak ellenére, hogy ujjatlanok.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 106., 1989.4.18., 25. o.

2

---

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/52

---

A BIZOTTSÁG 247/2010/EU RENDELETE

(2010. március 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 24-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 130,0 |
| JO | 62,0 |
| MA | 90,3 |
| TN | 129,0 |
| TR | 92,5 |
| ZZ | 100,8 |
| 0707 00 05 | JO | 119,8 |
| MA | 71,3 |
| MK | 124,9 |
| TR | 122,3 |
| ZZ | 109,6 |
| 0709 90 70 | JO | 97,9 |
| MA | 164,3 |
| TR | 105,2 |
| ZZ | 122,5 |
| 0805 10 20 | EG | 44,9 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,6 |
| TN | 47,5 |
| TR | 64,5 |
| ZZ | 53,5 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| IL | 91,6 |
| MA | 53,9 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 70,3 |
| 0808 10 80 | AR | 88,1 |
| BR | 87,1 |
| CA | 99,1 |
| CL | 85,5 |
| CN | 70,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 129,5 |
| UY | 68,2 |
| ZZ | 81,6 |
| 0808 20 50 | AR | 79,9 |
| CL | 69,3 |
| CN | 94,1 |
| US | 134,2 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 94,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

130,0

JO

62,0

MA

90,3

TN

129,0

TR

92,5

ZZ

100,8

0707 00 05

JO

119,8

MA

71,3

MK

124,9

TR

122,3

ZZ

109,6

0709 90 70

JO

97,9

MA

164,3

TR

105,2

ZZ

122,5

0805 10 20

EG

44,9

IL

58,8

MA

51,6

TN

47,5

TR

64,5

ZZ

53,5

0805 50 10

EG

66,4

IL

91,6

MA

53,9

TR

69,2

ZZ

70,3

0808 10 80

AR

88,1

BR

87,1

CA

99,1

CL

85,5

CN

70,3

MK

24,7

US

129,5

UY

68,2

ZZ

81,6

0808 20 50

AR

79,9

CL

69,3

CN

94,1

US

134,2

ZA

94,2

ZZ

94,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/54

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. március 19.)

a 320/2006/EK tanácsi rendelet értelmében a 2009/2010-es gazdasági évre nyújtott szerkezetátalakítási támogatás második részlete kifizetési idejének előrehozataláról

(az értesítés a C(2010) 1710. számú dokumentummal történt)

(2010/176/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i 320/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 320/2006/EK rendelet 10. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság határozhat úgy, hogy a rendelet által megállapított, a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer keretében nyújtott támogatások kifizetését előrehozza. |
| --- | --- |

(1)

A 320/2006/EK rendelet 10. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság határozhat úgy, hogy a rendelet által megállapított, a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer keretében nyújtott támogatások kifizetését előrehozza.

| (2) | Mivel a 320/2006/EK rendelet 1. cikkében említett szerkezetátalakítási alapban rendelkezésre állnak a szükséges pénzügyi források, célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy a 2009/2010-es gazdasági évre nyújtott szerkezetátalakítási támogatás második részletének kifizetési idejét előrehozzák az első részlet kifizetési idejére azon vállalkozások, termelők és gépipari beszállítók esetében, amelyek 2009. október 1-jével lemondtak kvótájukról, |
| --- | --- |

(2)

Mivel a 320/2006/EK rendelet 1. cikkében említett szerkezetátalakítási alapban rendelkezésre állnak a szükséges pénzügyi források, célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy a 2009/2010-es gazdasági évre nyújtott szerkezetátalakítási támogatás második részletének kifizetési idejét előrehozzák az első részlet kifizetési idejére azon vállalkozások, termelők és gépipari beszállítók esetében, amelyek 2009. október 1-jével lemondtak kvótájukról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 320/2006/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a tagállamok kifizethetik egyetlen részletben a 2009/2010-es gazdasági évre esedékes, a rendelet 3. cikkében előírt szerkezetátalakítási támogatás 100 %-át. Ebben az esetben a kifizetésre 2010 júniusában kerül sor.

A tagállamok 2010. március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy élni szeretnének-e az (1) bekezdésben említett lehetőséggel.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 19-én.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOŞ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 42. o.

1

---

| 24.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 77/55 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 77/55

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. március 23.)

a 2006/109/EK határozatnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban elfogadott, az árra vonatkozó közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló három ajánlat elfogadása tekintetében történő módosításáról

(2010/177/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 8. cikkére és 11. cikke (3) bekezdésére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Tanács az 1212/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes öntvények behozatalára. A rendeletet legutóbb az 500/2009/EK tanácsi rendelet (3) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1212/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes öntvények behozatalára. A rendeletet legutóbb az 500/2009/EK tanácsi rendelet (3) módosította.

| (2) | A Bizottság a 2006/109/EK határozattal (4) elfogadta a gépek és elektronikus termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products, a továbbiakban: CCCME) és húsz együttműködő kínai vállalat, illetve együttműködő vállalatcsoport árra vonatkozó közös kötelezettségvállalását. A határozatot a 2008/437/EK bizottsági határozat (5) módosította. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 2006/109/EK határozattal (4) elfogadta a gépek és elektronikus termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products, a továbbiakban: CCCME) és húsz együttműködő kínai vállalat, illetve együttműködő vállalatcsoport árra vonatkozó közös kötelezettségvállalását. A határozatot a 2008/437/EK bizottsági határozat (5) módosította.

| (3) | A végleges rendelet lehetővé teszi az új kínai exportáló gyártók számára, hogy az eredeti vizsgálatban együttműködő vállalatokkal azonos elbánásban részesüljenek, feltéve, hogy e gyártóknak biztosították az új exportáló gyártó esetében alkalmazott elbánást („new exporting producer treatment”, a továbbiakban: NEPT) az 1212/2005/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A végleges rendelet lehetővé teszi az új kínai exportáló gyártók számára, hogy az eredeti vizsgálatban együttműködő vállalatokkal azonos elbánásban részesüljenek, feltéve, hogy e gyártóknak biztosították az új exportáló gyártó esetében alkalmazott elbánást („new exporting producer treatment”, a továbbiakban: NEPT) az 1212/2005/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

| (4) | A végleges rendelet 1. cikkének (4) bekezdésén alapuló, NEPT-re irányuló három kérelmet követően a Tanács a 426/2008/EK rendelettel (6) módosította a végleges rendeletet és 28,6 %-os egyéni vámtételt állapított meg a következő exportáló gyártók esetében: HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd (a továbbiakban: HanDan), XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd (a továbbiakban: XianXian) és Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd (a továbbiakban: Norlong). |
| --- | --- |

(4)

A végleges rendelet 1. cikkének (4) bekezdésén alapuló, NEPT-re irányuló három kérelmet követően a Tanács a 426/2008/EK rendelettel (6) módosította a végleges rendeletet és 28,6 %-os egyéni vámtételt állapított meg a következő exportáló gyártók esetében: HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd (a továbbiakban: HanDan), XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd (a továbbiakban: XianXian) és Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd (a továbbiakban: Norlong).

| (5) | A végleges rendelet 1. cikkének (4) bekezdésén alapuló, NEPT-re irányuló kérelmet követően a Tanács a 282/2009/EK rendelettel (7) módosította a végleges rendeletet, és 28,6 %-os egyéni vámtételt állapított meg a Weifang Stable Casting Co., Ltd (a továbbiakban: Weifang) exportáló gyártó esetében. |
| --- | --- |

(5)

A végleges rendelet 1. cikkének (4) bekezdésén alapuló, NEPT-re irányuló kérelmet követően a Tanács a 282/2009/EK rendelettel (7) módosította a végleges rendeletet, és 28,6 %-os egyéni vámtételt állapított meg a Weifang Stable Casting Co., Ltd (a továbbiakban: Weifang) exportáló gyártó esetében.

| (6) | Emlékeztetni kell arra, hogy mind a négy exportáló gyártó egyéni elbánásban (individual treatment, a továbbiakban: IT) részesült a NEPT-vizsgálat során. |
| --- | --- |

(6)

Emlékeztetni kell arra, hogy mind a négy exportáló gyártó egyéni elbánásban (individual treatment, a továbbiakban: IT) részesült a NEPT-vizsgálat során.

| (7) | A NEPT-ben részesített, fent említett négy exportáló gyártó közül kettő (XianXian és Weifang) a CCCME-vel együtt a Bizottság által elfogadott közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló hivatalos ajánlatokat nyújtott be. |
| --- | --- |

(7)

A NEPT-ben részesített, fent említett négy exportáló gyártó közül kettő (XianXian és Weifang) a CCCME-vel együtt a Bizottság által elfogadott közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló hivatalos ajánlatokat nyújtott be.

| (8) | 2009. június 10-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (8) megindította a végleges intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát. A felülvizsgálat az intézkedések formájának vizsgálatára és különösen a kínai exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatóságának és megvalósíthatóságának vizsgálatára korlátozódik. |
| --- | --- |

(8)

2009. június 10-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (8) megindította a végleges intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát. A felülvizsgálat az intézkedések formájának vizsgálatára és különösen a kínai exportáló gyártók által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadhatóságának és megvalósíthatóságának vizsgálatára korlátozódik.

| (9) | Az intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindítását követően még egy, NEPT-ben részesített exportáló gyártó, a HanDan nyújtott be a CCCME-vel együtt a Bizottság által elfogadott közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló hivatalos ajánlatot a határidőn belül. |
| --- | --- |

(9)

Az intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindítását követően még egy, NEPT-ben részesített exportáló gyártó, a HanDan nyújtott be a CCCME-vel együtt a Bizottság által elfogadott közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló hivatalos ajánlatot a határidőn belül.

| (10) | Egy másik, NEPT-ben részesített exportáló gyártó, a Norlong azt nyilatkozta, hogy nem kíván csatlakozni a Bizottság által elfogadott közös kötelezettségvállaláshoz, viszont a megadott határidőn belül külön kötelezettségvállalást ajánlott fel. |
| --- | --- |

(10)

Egy másik, NEPT-ben részesített exportáló gyártó, a Norlong azt nyilatkozta, hogy nem kíván csatlakozni a Bizottság által elfogadott közös kötelezettségvállaláshoz, viszont a megadott határidőn belül külön kötelezettségvállalást ajánlott fel.

| (11) | 2009. december 15-én tájékoztatták az érdekelt feleket azon lényeges tényekről és megfontolásokról, melyek a CCCME és a HanDan, a CCCME és a XianXian, valamint a CCCME és a Weifang által benyújtott, az árra vonatkozó közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló ajánlatok elfogadásának, illetve a Norlong által felajánlott kötelezettségvállalás elutasításának alapjául voltak hivatottak szolgálni. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A végső döntés meghozatala előtt megvizsgálták ezeket az észrevételeket. |
| --- | --- |

(11)

2009. december 15-én tájékoztatták az érdekelt feleket azon lényeges tényekről és megfontolásokról, melyek a CCCME és a HanDan, a CCCME és a XianXian, valamint a CCCME és a Weifang által benyújtott, az árra vonatkozó közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló ajánlatok elfogadásának, illetve a Norlong által felajánlott kötelezettségvállalás elutasításának alapjául voltak hivatottak szolgálni. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A végső döntés meghozatala előtt megvizsgálták ezeket az észrevételeket.

B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI AJÁNLATOK

| (12) | A CCCME, valamint a Handan, a XianXian és a Weifang által benyújtott közös kötelezettségvállalási ajánlat azonos a 2006/109/EK határozattal elfogadott közös kötelezettségvállalási ajánlattal, és emiatt a CCCME és a három exportáló gyártó vállalják annak biztosítását, hogy az érintett terméket a dömping káros hatását megszüntető szinten meghatározott minimális importáron vagy a felett exportálják. Emlékeztetni kell arra, hogy a kötelezettségvállalás kiterjed arra is, hogy az érintett termék minimális importárát a termék fő nyersanyagának (nyersvas) nyilvános nemzetközi árfolyama szerint indexálják, tekintettel arra, hogy az öntvények ára jelentős mértékben változik a nyersvas árának függvényében. |
| --- | --- |

(12)

A CCCME, valamint a Handan, a XianXian és a Weifang által benyújtott közös kötelezettségvállalási ajánlat azonos a 2006/109/EK határozattal elfogadott közös kötelezettségvállalási ajánlattal, és emiatt a CCCME és a három exportáló gyártó vállalják annak biztosítását, hogy az érintett terméket a dömping káros hatását megszüntető szinten meghatározott minimális importáron vagy a felett exportálják. Emlékeztetni kell arra, hogy a kötelezettségvállalás kiterjed arra is, hogy az érintett termék minimális importárát a termék fő nyersanyagának (nyersvas) nyilvános nemzetközi árfolyama szerint indexálják, tekintettel arra, hogy az öntvények ára jelentős mértékben változik a nyersvas árának függvényében.

| (13) | Ezenkívül egy további vizsgálat rámutatott, hogy nincsenek olyan vállalatspecifikus okok, amelyek indokolnák a CCCME, valamint a HanDan, a XianXian és a Weifang által közösen benyújtott ajánlat elutasítását. A fentiekre való tekintettel, és mivel a vállalatok esetében egyéni vámtételt állapítottak meg, a Bizottság elfogadhatónak tartja a CCCME és a három exportáló gyártó kötelezettségvállalási ajánlatát. |
| --- | --- |

(13)

Ezenkívül egy további vizsgálat rámutatott, hogy nincsenek olyan vállalatspecifikus okok, amelyek indokolnák a CCCME, valamint a HanDan, a XianXian és a Weifang által közösen benyújtott ajánlat elutasítását. A fentiekre való tekintettel, és mivel a vállalatok esetében egyéni vámtételt állapítottak meg, a Bizottság elfogadhatónak tartja a CCCME és a három exportáló gyártó kötelezettségvállalási ajánlatát.

| (14) | Ezenkívül a CCCME és a vállalatok azon kötelezettségvállalása, hogy a Bizottságot rendszeres és részletes jelentések formájában tájékoztatják, lehetővé teszi a hatékony ellenőrzést. Emiatt a Bizottság úgy véli, hogy csekély a kötelezettségvállalás megszegésének kockázata. |
| --- | --- |

(14)

Ezenkívül a CCCME és a vállalatok azon kötelezettségvállalása, hogy a Bizottságot rendszeres és részletes jelentések formájában tájékoztatják, lehetővé teszi a hatékony ellenőrzést. Emiatt a Bizottság úgy véli, hogy csekély a kötelezettségvállalás megszegésének kockázata.

| (15) | A Norlong által felajánlott külön kötelezettségvállalást illetően emlékeztetni kell arra, hogy a 2006/109/EK határozattal elfogadott eredeti kötelezettségvállalás húsz vállalat és a CCCME közös kötelezettségvállalása volt. Az, hogy közös kötelezettségvállalásként lett felajánlva, nagymértékben hozzájárult a Bizottság általi elfogadhatóságához, mivel növelte a használhatóságot, és hatékonyabbá tette a kötelezettségvállalásból származó kötelezettségek betartásának ellenőrzését, amit az érintett exportáló gyártók nagy száma tett szükségessé. |
| --- | --- |

(15)

A Norlong által felajánlott külön kötelezettségvállalást illetően emlékeztetni kell arra, hogy a 2006/109/EK határozattal elfogadott eredeti kötelezettségvállalás húsz vállalat és a CCCME közös kötelezettségvállalása volt. Az, hogy közös kötelezettségvállalásként lett felajánlva, nagymértékben hozzájárult a Bizottság általi elfogadhatóságához, mivel növelte a használhatóságot, és hatékonyabbá tette a kötelezettségvállalásból származó kötelezettségek betartásának ellenőrzését, amit az érintett exportáló gyártók nagy száma tett szükségessé.

| (16) | A Norlong azt állította, hogy a Bizottság a múltban már legalább egy esetben elfogadott egyéni kötelezettségvállalást olyan vállalattól, amely – a Norlonghoz hasonlóan – nem részesült piacgazdasági elbánásban (market economy treatment, a továbbiakban: MET), hanem csak egyéni elbánásban (9). Ki kell azonban emelni, hogy a Norlong által említett eset eltér a 2006/109/EK határozattal elfogadott eredeti kötelezettségvállalás esetétől: a Norlong által említett esetben végül csupán egyetlen exportáló gyártó egyetlen kötelezettségvállalási ajánlatát fogadták el. Arra is emlékeztetni kell, hogy ezt követően a Bizottság visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását, mivel megállapította a kötelezettségek több esetben való megszegését, beleértve a keresztkompenzációs rendszert (10). |
| --- | --- |

(16)

A Norlong azt állította, hogy a Bizottság a múltban már legalább egy esetben elfogadott egyéni kötelezettségvállalást olyan vállalattól, amely – a Norlonghoz hasonlóan – nem részesült piacgazdasági elbánásban (market economy treatment, a továbbiakban: MET), hanem csak egyéni elbánásban (9). Ki kell azonban emelni, hogy a Norlong által említett eset eltér a 2006/109/EK határozattal elfogadott eredeti kötelezettségvállalás esetétől: a Norlong által említett esetben végül csupán egyetlen exportáló gyártó egyetlen kötelezettségvállalási ajánlatát fogadták el. Arra is emlékeztetni kell, hogy ezt követően a Bizottság visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását, mivel megállapította a kötelezettségek több esetben való megszegését, beleértve a keresztkompenzációs rendszert (10).

| (17) | A 2006/109/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás esetében a különleges helyzetre, vagyis a vállalatok nagy számára – húsznál több vállalat – való tekintettel speciális ellenőrzési és monitoringrendszerre van szükség. A Norlong nem hozott fel olyan releváns érveket, amelyek arra utalnának, hogy a közös kötelezettségvállalásban részt vevő többi vállalattól eltérő helyzetben lenne, vagy amelyek azt indokolnák, hogy a Bizottságnak másképpen kellene kezelnie a Norlongot, mint a közös kötelezettségvállalásban részt vevő többi vállalatot. Ezenkívül a Norlong ajánlata dupla terhet róna a Bizottság ellenőrzési és monitoringrendszerére. Mivel a Bizottság számára nem lenne kivitelezhető és költséghatékony a Norlong egyéni kötelezettségvállalási ajánlatából származó kötelezettségek betartásának ellenőrzése, a Bizottság nem tartja elfogadhatónak a Norlong külön kötelezettségvállalási ajánlatát. |
| --- | --- |

(17)

A 2006/109/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás esetében a különleges helyzetre, vagyis a vállalatok nagy számára – húsznál több vállalat – való tekintettel speciális ellenőrzési és monitoringrendszerre van szükség. A Norlong nem hozott fel olyan releváns érveket, amelyek arra utalnának, hogy a közös kötelezettségvállalásban részt vevő többi vállalattól eltérő helyzetben lenne, vagy amelyek azt indokolnák, hogy a Bizottságnak másképpen kellene kezelnie a Norlongot, mint a közös kötelezettségvállalásban részt vevő többi vállalatot. Ezenkívül a Norlong ajánlata dupla terhet róna a Bizottság ellenőrzési és monitoringrendszerére. Mivel a Bizottság számára nem lenne kivitelezhető és költséghatékony a Norlong egyéni kötelezettségvállalási ajánlatából származó kötelezettségek betartásának ellenőrzése, a Bizottság nem tartja elfogadhatónak a Norlong külön kötelezettségvállalási ajánlatát.

| (18) | Az uniós gazdasági ágazat kifogásolta a CCCME, valamint a HanDan, a XianXian és a Weifang által benyújtott közös kötelezettségvállalási ajánlatot, azt állítva, hogy a MIP túl alacsony ahhoz, hogy megvédje az európai gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal hatásától, és hogy az uniós gazdasági ágazatot további kár éri. A MIP szintjét illetően megjegyzendő, hogy a dömpingellenes vámokat a kárkülönbözetnél alacsonyabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. Emiatt a MIP-et is a rendes érték szintjén határozták meg, és így az csupán a dömpinget szünteti meg, az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésében meghatározott alacsonyabb vám elvével összhangban. |
| --- | --- |

(18)

Az uniós gazdasági ágazat kifogásolta a CCCME, valamint a HanDan, a XianXian és a Weifang által benyújtott közös kötelezettségvállalási ajánlatot, azt állítva, hogy a MIP túl alacsony ahhoz, hogy megvédje az európai gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal hatásától, és hogy az uniós gazdasági ágazatot további kár éri. A MIP szintjét illetően megjegyzendő, hogy a dömpingellenes vámokat a kárkülönbözetnél alacsonyabb dömpingkülönbözet szintjén állapították meg. Emiatt a MIP-et is a rendes érték szintjén határozták meg, és így az csupán a dömpinget szünteti meg, az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésében meghatározott alacsonyabb vám elvével összhangban.

| (19) | Az uniós gazdasági ágazat azt állította továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése ellenére a kínai exportőrök piaci részesedése nőtt az eredeti vizsgálati időszak óta (11). Az uniós gazdasági ágazat állítása szerint ez arra vezethető vissza, hogy megnőtt a Kínából származó export, ezzel párhuzamosan pedig drasztikusan csökkent az Unió felhasználása. Mindazonáltal nem került benyújtásra döntő bizonyíték a felhasználás állítólagosan drasztikusan csökkentésére vonatkozóan. Ezenkívül a rendelkezésre álló statisztikákból (12) kitűnik, hogy a dömpingelt behozatal 14 %-kal csökkent az eredeti vizsgálati időszak óta. |
| --- | --- |

(19)

Az uniós gazdasági ágazat azt állította továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése ellenére a kínai exportőrök piaci részesedése nőtt az eredeti vizsgálati időszak óta (11). Az uniós gazdasági ágazat állítása szerint ez arra vezethető vissza, hogy megnőtt a Kínából származó export, ezzel párhuzamosan pedig drasztikusan csökkent az Unió felhasználása. Mindazonáltal nem került benyújtásra döntő bizonyíték a felhasználás állítólagosan drasztikusan csökkentésére vonatkozóan. Ezenkívül a rendelkezésre álló statisztikákból (12) kitűnik, hogy a dömpingelt behozatal 14 %-kal csökkent az eredeti vizsgálati időszak óta.

| (20) | A fentiekre való tekintettel az uniós gazdasági ágazat által felhozott egyik érv sem volt képes megváltoztatni azt a következtetést, hogy a CCCME, valamint a HanDan, a XianXian és a Weifang által benyújtott közös kötelezettségvállalási ajánlatot el kell fogadni. |
| --- | --- |

(20)

A fentiekre való tekintettel az uniós gazdasági ágazat által felhozott egyik érv sem volt képes megváltoztatni azt a következtetést, hogy a CCCME, valamint a HanDan, a XianXian és a Weifang által benyújtott közös kötelezettségvállalási ajánlatot el kell fogadni.

| (21) | Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem illetékes vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltételei a következők lesznek: i. kötelezettségvállalási számla bemutatása, mely legalább a 268/2006/EK tanácsi rendelet (13) mellékletében felsorolt elemeket tartalmazza; ii. az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független uniós vevő részére közvetlenül számlázták; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Amennyiben nem kerül bemutatásra ilyen számla, vagy nem felel meg a vámhatóságnak bemutatott terméknek, a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kell fizetni. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékonyan tudja ellenőrizni, hogy a vállalatok betartják-e a kötelezettségvállalásokat, a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem illetékes vámhatóságnak történő benyújtásakor a dömpingellenes vám fizetése alóli mentesség feltételei a következők lesznek: i. kötelezettségvállalási számla bemutatása, mely legalább a 268/2006/EK tanácsi rendelet (13) mellékletében felsorolt elemeket tartalmazza; ii. az importált termékeket az említett vállalatok gyártották és szállították, valamint az első független uniós vevő részére közvetlenül számlázták; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott termékek pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak. Amennyiben nem kerül bemutatásra ilyen számla, vagy nem felel meg a vámhatóságnak bemutatott terméknek, a megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kell fizetni.

| (22) | A kötelezettségvállalás betartásának további biztosítása érdekében az importőröket a 268/2006/EK rendelettel tájékoztatták arról, hogy az említett rendeletben előírt feltételek teljesítésének elmulasztása esetén, vagy amenynyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, vámtartozás vethető ki az érintett ügyletekre. |
| --- | --- |

(22)

A kötelezettségvállalás betartásának további biztosítása érdekében az importőröket a 268/2006/EK rendelettel tájékoztatták arról, hogy az említett rendeletben előírt feltételek teljesítésének elmulasztása esetén, vagy amenynyiben a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, vámtartozás vethető ki az érintett ügyletekre.

| (23) | A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve ha a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vámot kell automatikusan alkalmazni az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(23)

A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve ha a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vámot kell automatikusan alkalmazni az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban.

| (24) | A Norlong által felajánlott kötelezettségvállalást a fenti okok miatt el kell utasítani. A CCCME és a HanDan, a CCCME és a XianXian, valamint a CCCME és a Weifang által benyújtott, a 2006/109/EK határozattal elfogadott, árra vonatkozó közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló ajánlatot el kell fogadni, és ennek megfelelően módosítani szükséges a 2006/109/EK határozat 1. cikkét, |
| --- | --- |

(24)

A Norlong által felajánlott kötelezettségvállalást a fenti okok miatt el kell utasítani. A CCCME és a HanDan, a CCCME és a XianXian, valamint a CCCME és a Weifang által benyújtott, a 2006/109/EK határozattal elfogadott, árra vonatkozó közös kötelezettségvállaláshoz történő csatlakozásra irányuló ajánlatot el kell fogadni, és ennek megfelelően módosítani szükséges a 2006/109/EK határozat 1. cikkét,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban felajánlott, a következők által tett kötelezettségvállalás elfogadásra került: i. a gépek és elektronikus termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (CCCME) és a HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd.; ii. a CCCME és a XianXian Guozhuang Precision Casting Co. Ltd.; valamint iii. a CCCME és a Weifang Stable Casting Co., Ltd.

2. cikk

A 2008/437/EK határozattal módosított 2006/109/EK határozat 1. cikkében szereplő táblázat helyébe az alábbi táblázat lép:

| Vállalat | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- |
| Beijing Tongzhou Dadusche Foundry Factory, East of Dongtianyang Village, Dadushe, Tongzhou Beijing | A708 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory, Bai Fo Tang Village, Si Men Cun Town, Bo Tou City, 062159, Hebei Province | A681 |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Changle Village, Wangwu Town, Botou City, Hebei Province | A709 |
| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200 | A683 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd, 260, Jinchang Road, JinJing Town, Changsha, Hunan | A710 |
| Changsha Lianhu Foundry, Lianhu Village, Yuhuating Town, Yuhua District, Changsha, Hunan | A711 |
| A GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei gyártó és értékesítő, vagy a GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei mint gyártó és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalat, a GB International Trading Shanghai Co Ltd, B301-310 Yinhai Building., 250 Cao Xi Road., Sanghai mint értékesítő | A712 |
| Guiyang Bada Foundry Co., Ltd, Mengguan Huaxi Guiyang, Guizhou | A713 |
| Hebei Jize Xian Ma Gang Cast Factory, Nankai District. Xiao Zhai Town, Jize County, Handan City, Hebei | A714 |
| A Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, PRC mint gyártó és értékesítő, vagy a Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, PRC gyártó és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalat, a Success Cast Tech-Ltd, 603A Huimei Business Centre 83 Guangzhou Dadao(s), Guangzhou 510300 mint értékesítő | A715 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Nankai District, Xiao Zhai Town, Handou City, Jize County, Hebei | A716 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd, Nan Wang Jia Zhuang Village, Da Xin Town, Jimo City, Qingdao, Shandong Province, 266200 | A718 |
| Shandong Huijin Stock Co., Ltd, North of Kouzhen Town, Laiwu City, Shandong Province, 271114 | A684 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd, West of Nango Village, Shiliting Town, Shahe City, Hebei Province | A719 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002 | A680 |
| Tianjin Fu Xing Da Casting Co., Ltd, West of Nan Yang Cun Village, Jin Nan District, 300350, Tianjin | A720 |
| Weifang Jianhua Casting Co., Ltd, Kai Yuan Jie Dao Office, Hanting District, Weifang City, Shandong Province | A721 |
| Zibo City Boshan Guangyuan Casting Machinery Factory, Xiangyang Village, Badou Town, Boshan District, Zibo City Shandong Province | A722 |
| Zibo Dehua Machinery Co., Ltd, North of Lanyan Street, Zibo High-tech Developing Zone | A723 |
| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd, South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, Han Dan County, Hebei, 056105 | A871 |
| XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd, Guli Village, Xian County, Gouzhuang, Hebei, Cangzhou 062250 | A869 |
| Weifang Stable Casting Co., Ltd, Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, 261202 | A931 |

Vállalat

Kiegészítő TARIC-kód

Beijing Tongzhou Dadusche Foundry Factory, East of Dongtianyang Village, Dadushe, Tongzhou Beijing

A708

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory, Bai Fo Tang Village, Si Men Cun Town, Bo Tou City, 062159, Hebei Province

A681

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Changle Village, Wangwu Town, Botou City, Hebei Province

A709

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei, Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province, 074200

A683

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd, 260, Jinchang Road, JinJing Town, Changsha, Hunan

A710

Changsha Lianhu Foundry, Lianhu Village, Yuhuating Town, Yuhua District, Changsha, Hunan

A711

A GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei gyártó és értékesítő, vagy a GB Metal Products Co., Ltd, Zhuanlu Town, Dingzhou, Hebei mint gyártó és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalat, a GB International Trading Shanghai Co Ltd, B301-310 Yinhai Building., 250 Cao Xi Road., Sanghai mint értékesítő

A712

Guiyang Bada Foundry Co., Ltd, Mengguan Huaxi Guiyang, Guizhou

A713

Hebei Jize Xian Ma Gang Cast Factory, Nankai District. Xiao Zhai Town, Jize County, Handan City, Hebei

A714

A Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, PRC mint gyártó és értékesítő, vagy a Hebei Shunda Foundry Co., Ltd, Qufu Road, Quyang, 073100, PRC gyártó és a vele kapcsolatban álló értékesítési vállalat, a Success Cast Tech-Ltd, 603A Huimei Business Centre 83 Guangzhou Dadao(s), Guangzhou 510300 mint értékesítő

A715

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Nankai District, Xiao Zhai Town, Handou City, Jize County, Hebei

A716

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd, Nan Wang Jia Zhuang Village, Da Xin Town, Jimo City, Qingdao, Shandong Province, 266200

A718

Shandong Huijin Stock Co., Ltd, North of Kouzhen Town, Laiwu City, Shandong Province, 271114

A684

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd, West of Nango Village, Shiliting Town, Shahe City, Hebei Province

A719

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002

A680

Tianjin Fu Xing Da Casting Co., Ltd, West of Nan Yang Cun Village, Jin Nan District, 300350, Tianjin

A720

Weifang Jianhua Casting Co., Ltd, Kai Yuan Jie Dao Office, Hanting District, Weifang City, Shandong Province

A721

Zibo City Boshan Guangyuan Casting Machinery Factory, Xiangyang Village, Badou Town, Boshan District, Zibo City Shandong Province

A722

Zibo Dehua Machinery Co., Ltd, North of Lanyan Street, Zibo High-tech Developing Zone

A723

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd, South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, Han Dan County, Hebei, 056105

A871

XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd, Guli Village, Xian County, Gouzhuang, Hebei, Cangzhou 062250

A869

Weifang Stable Casting Co., Ltd, Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, 261202

A931

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 199., 2005.7.29., 1. o.

2

(3)  HL L 151., 2009.6.16., 6. o.

3

(4)  HL L 47., 2006.2.17., 59. o.

4

(5)  HL L 153., 2008.6.12., 37. o.

5

(6)  HL L 129., 2008.5.17., 1. o.

6

(7)  HL L 94., 2009.4.8., 1. o.

7

(8)  HL C 131., 2009.6.10., 18. o.

8

(9)  HL L 267., 2005.10.12., 27. o.

9

(10)  HL L 164., 2007.6.26., 32. o.

10

(11)  Az eredeti vizsgálati időszak 2003. április 1-jétől2004. március 31-ig tartott.

11

(12)  Forrás: 14.6. adatbázis és Comext.

12

Forrás

(13)  HL L 47., 2006.2.17., 3. o.

13

---