# Europeiska unionens L 117/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.117.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 117 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången11 maj 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.117.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 117

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången11 maj 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 av den 26 april 2010 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 401/2010 av den 7 maj 2010 om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 607/2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, traditionella uttryck, märkning och presentation av vissa vinprodukter | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 402/2010 av den 10 maj 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pintadeau de la Drôme [SGB]) | 60 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 403/2010 av den 10 maj 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tarta de Santiago [SGB]) | 62 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 404/2010 av den 10 maj 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina | 64 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 405/2010 av den 10 maj 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 83 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/266/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 30 april 2010 om ändring av besluten 92/260/EEG, 93/195/EEG, 93/197/EEG och 2004/211/EG vad gäller import av registrerade hästar från vissa delar av Kina och om anpassning av beteckningar på vissa tredjeländer
  [delgivet med nr K(2010) 2635]

   (
  1
  ) | 85 |
| | | 2010/267/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 maj 2010 om harmoniserade tekniska villkor för användning av frekvensbandet 790–862 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen
  [delgivet med nr K(2010) 2923]

   (
  1
  ) | 95 |
| | | 2010/268/EU |
| | * | Europeiska centralbankens beslut av den 6 maj 2010 om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av grekiska staten (ECB/2010/3) | 102 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 av den 26 april 2010 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 401/2010 av den 7 maj 2010 om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 607/2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, traditionella uttryck, märkning och presentation av vissa vinprodukter

13

*

Kommissionens förordning (EU) nr 402/2010 av den 10 maj 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pintadeau de la Drôme [SGB])

60

*

Kommissionens förordning (EU) nr 403/2010 av den 10 maj 2010 om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tarta de Santiago [SGB])

62

*

Kommissionens förordning (EU) nr 404/2010 av den 10 maj 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina

64

Kommissionens förordning (EU) nr 405/2010 av den 10 maj 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

83

BESLUT

2010/266/EU

*

Kommissionens beslut av den 30 april 2010 om ändring av besluten 92/260/EEG, 93/195/EEG, 93/197/EEG och 2004/211/EG vad gäller import av registrerade hästar från vissa delar av Kina och om anpassning av beteckningar på vissa tredjeländer
  [delgivet med nr K(2010) 2635]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 2635]

1

85

2010/267/EU

*

Kommissionens beslut av den 6 maj 2010 om harmoniserade tekniska villkor för användning av frekvensbandet 790–862 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen
  [delgivet med nr K(2010) 2923]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 2923]

1

95

2010/268/EU

*

Europeiska centralbankens beslut av den 6 maj 2010 om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av grekiska staten (ECB/2010/3)

(ECB/2010/3)

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 400/2010

av den 26 april 2010

om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte, och om avslutande av undersökningen rörande import som avsänts från Malaysia

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 13,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder och tidigare undersökningar

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 60,4 % på import av linor och kablar av stål (nedan kallade stållinor) med ursprung i bl.a. Kina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga förordningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 60,4 % på import av linor och kablar av stål (nedan kallade stållinor) med ursprung i bl.a. Kina. Dessa åtgärder kallas nedan de ursprungliga åtgärderna, och den undersökning som ledde till att åtgärderna infördes genom den ursprungliga förordningen kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

| (2) | Efter det att man 2004 konstaterade att de ursprungliga åtgärderna kringgicks genom omlastning av stållinor med ursprung i Kina i Marocko i den mening som avses artikel 13 i grundförordningen, utvidgades åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (3) till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Marocko. På samma sätt utvidgades åtgärderna, efter det att man efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i grundförordningen konstaterat att de ursprungliga åtgärderna beträffande import from Ukraina kringgicks via Moldavien, genom rådets förordning (EG) nr 760/2004 (4) till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Moldavien. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att man 2004 konstaterade att de ursprungliga åtgärderna kringgicks genom omlastning av stållinor med ursprung i Kina i Marocko i den mening som avses artikel 13 i grundförordningen, utvidgades åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 1886/2004 (3) till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Marocko. På samma sätt utvidgades åtgärderna, efter det att man efter en undersökning i enlighet med artikel 13 i grundförordningen konstaterat att de ursprungliga åtgärderna beträffande import from Ukraina kringgicks via Moldavien, genom rådets förordning (EG) nr 760/2004 (4) till att även omfatta import av samma stållinor som avsänts från Moldavien.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (5) införde rådet efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad översynen vid giltighetstidens utgång) enligt artikel 11.2 i grundförordningen en slutgiltig antidumpningstull på import av stållinor med ursprung i bl.a. Kina på samma nivå som de ursprungliga åtgärderna. Den tull som infördes genom den förordningen är fortfarande i kraft och kallas nedan de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (5) införde rådet efter en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallad översynen vid giltighetstidens utgång) enligt artikel 11.2 i grundförordningen en slutgiltig antidumpningstull på import av stållinor med ursprung i bl.a. Kina på samma nivå som de ursprungliga åtgärderna. Den tull som infördes genom den förordningen är fortfarande i kraft och kallas nedan de gällande åtgärderna.

1.2   Begäran

| (4) | Kommissionen tog den 29 juni 2009 emot en begäran enligt artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import stållinor med ursprung i Kina. Begäran ingavs av EU Wire Rope Industries Liaison Committee (Ewris) för unionstillverkarna av stållinor (nedan kallad sökanden). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen tog den 29 juni 2009 emot en begäran enligt artikel 13.3 i grundförordningen om undersökning av eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som införts på import stållinor med ursprung i Kina. Begäran ingavs av EU Wire Rope Industries Liaison Committee (Ewris) för unionstillverkarna av stållinor (nedan kallad sökanden).

| (5) | Efter det att antidumpningsåtgärderna införts, hade enligt begäran handelsmönstret för exporten från Kina, Sydkorea och Malaysia till unionen förändrats väsentligt, och det fanns ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för denna förändring än införandet av de gällande åtgärderna. Förändringen i handelsmönstret påstods bero på att stållinor med ursprung i Kina omlastats i Sydkorea och Malaysia. |
| --- | --- |

(5)

Efter det att antidumpningsåtgärderna införts, hade enligt begäran handelsmönstret för exporten från Kina, Sydkorea och Malaysia till unionen förändrats väsentligt, och det fanns ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för denna förändring än införandet av de gällande åtgärderna. Förändringen i handelsmönstret påstods bero på att stållinor med ursprung i Kina omlastats i Sydkorea och Malaysia.

| (6) | I begäran hävdade man vidare att de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna undergrävdes i fråga om både kvantitet och pris. Det fanns dessutom tillräcklig bevisning för att den ökade importen från Sydkorea och Malaysia ägde rum till priser som var mycket lägre än det icke-skadevållande pris som fastställts i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(6)

I begäran hävdade man vidare att de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna undergrävdes i fråga om både kvantitet och pris. Det fanns dessutom tillräcklig bevisning för att den ökade importen från Sydkorea och Malaysia ägde rum till priser som var mycket lägre än det icke-skadevållande pris som fastställts i den ursprungliga undersökningen.

| (7) | Slutligen gjorde sökanden gällande att priserna på stållinor som avsänts från Sydkorea och Malaysia var dumpade i förhållande till det normalvärde som fastställts för den likadana produkten i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(7)

Slutligen gjorde sökanden gällande att priserna på stållinor som avsänts från Sydkorea och Malaysia var dumpade i förhållande till det normalvärde som fastställts för den likadana produkten i den ursprungliga undersökningen.

1.3   Inledande

| (8) | Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen inledde den en undersökning genom förordning (EG) nr 734/2009 (6) (nedan kallad förordningen om inledande). I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen instruerade kommissionen genom förordningen om inledande också tullmyndigheterna att registrera import av stållinor som avsänts från Sydkorea och Malaysia. |
| --- | --- |

(8)

Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen inledde den en undersökning genom förordning (EG) nr 734/2009 (6) (nedan kallad förordningen om inledande). I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen instruerade kommissionen genom förordningen om inledande också tullmyndigheterna att registrera import av stållinor som avsänts från Sydkorea och Malaysia.

1.4   Undersökning

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Sydkorea och Malaysia, tillverkarna/exportörerna och handlarna i dessa länder samt de importörer i unionen som den visste var berörda och den klagande unionsindustrin om inledandet av undersökningen. Kommissionen sände frågeformulär till de tillverkare/exportörer i Kina, Sydkorea och Malaysia som den kände till genom begäran eller genom Sydkoreas och Malaysias beskickningar i Europeiska unionen eller som gav sig till känna inom tidsfristerna i artikel 3.1 i förordningen om inledande. Frågeformulär sändes även till handlare i Sydkorea och Malaysia samt till de importörer i unionen som nämndes i begäran. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Kina, Sydkorea och Malaysia, tillverkarna/exportörerna och handlarna i dessa länder samt de importörer i unionen som den visste var berörda och den klagande unionsindustrin om inledandet av undersökningen. Kommissionen sände frågeformulär till de tillverkare/exportörer i Kina, Sydkorea och Malaysia som den kände till genom begäran eller genom Sydkoreas och Malaysias beskickningar i Europeiska unionen eller som gav sig till känna inom tidsfristerna i artikel 3.1 i förordningen om inledande. Frågeformulär sändes även till handlare i Sydkorea och Malaysia samt till de importörer i unionen som nämndes i begäran. De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristen i förordningen om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (10) | Femton tillverkare/exportörer och två handlare i Sydkorea, två tillverkare/exportörer i Malaysia, fem tillverkare/exportörer i Kina, två närstående importörer, tio icke närstående importörer i unionen och European Wire Rope Importers Association gav sig till känna. Flera andra företag hävdade att de inte ägnar sig åt tillverkning eller export av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(10)

Femton tillverkare/exportörer och två handlare i Sydkorea, två tillverkare/exportörer i Malaysia, fem tillverkare/exportörer i Kina, två närstående importörer, tio icke närstående importörer i unionen och European Wire Rope Importers Association gav sig till känna. Flera andra företag hävdade att de inte ägnar sig åt tillverkning eller export av den undersökta produkten.

| (11) | Följande företag besvarade frågeformulären, och kontrollbesök gjordes sedan på plats hos dem: | Tillverkare/exportörer i Sydkorea:







  — | Bosung Wire Rope Co, Ltd, Kimhae-Si, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Följande företag besvarade frågeformulären, och kontrollbesök gjordes sedan på plats hos dem:

Tillverkare/exportörer i Sydkorea:

—

Bosung Wire Rope Co, Ltd, Kimhae-Si,

| — | Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan,

| — | CS Co., Ltd, Yangsan-City, |
| --- | --- |

—

CS Co., Ltd, Yangsan-City,

| — | Cosmo Wire Ltd, Ulsan, |
| --- | --- |

—

Cosmo Wire Ltd, Ulsan,

| — | Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman – Gun, |
| --- | --- |

—

Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman – Gun,

| — | DSR Wire Corp., Suncheon-City och dess närstående företag DSR Corp., Busan, |
| --- | --- |

—

DSR Wire Corp., Suncheon-City och dess närstående företag DSR Corp., Busan,

| — | Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city, |
| --- | --- |

—

Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city,

| — | Kiswire Ltd, Seoul, |
| --- | --- |

—

Kiswire Ltd, Seoul,

| — | Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun, |
| --- | --- |

—

Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun,

| — | Manho Rope & Wire Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Manho Rope & Wire Ltd, Busan,

| — | Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon, |
| --- | --- |

—

Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,

| — | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan, |
| --- | --- |

—

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

| — | Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City |
| --- | --- |

—

Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City

| | Handlare i Sydkorea:







  — | Trion Co Ltd, Busan |
| --- | --- | --- |

Handlare i Sydkorea:

—

Trion Co Ltd, Busan

| | Tillverkare/exportörer i Malaysia:







  — | Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru, |
| --- | --- | --- |

Tillverkare/exportörer i Malaysia:

—

Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

| — | Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor |
| --- | --- |

—

Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor

| | Tillverkare/exportörer i Kina:







  — | Qingdao DSR, Qingdao, |
| --- | --- | --- |

Tillverkare/exportörer i Kina:

—

Qingdao DSR, Qingdao,

| — | Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao, |
| --- | --- |

—

Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao,

| — | Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City |
| --- | --- |

—

Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City

| | Närstående importörer:







  — | Kiswire Europe, Nederländerna, |
| --- | --- | --- |

Närstående importörer:

—

Kiswire Europe, Nederländerna,

| — | Verope AG, Schweiz. |
| --- | --- |

—

Verope AG, Schweiz.

1.5   Undersökningsperiod

| (12) | Undersökningsperioden omfattade perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 (nedan i tabeller kallad UP). För undersökningen av den påstådda förändringen i handelsmönstret inhämtades uppgifter för perioden från och med 1999 till och med undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(12)

Undersökningsperioden omfattade perioden 1 juli 2008–30 juni 2009 (nedan i tabeller kallad UP). För undersökningen av den påstådda förändringen i handelsmönstret inhämtades uppgifter för perioden från och med 1999 till och med undersökningsperiodens slut.

2.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

2.1   Allmänna överväganden

| (13) | I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen bedömdes förekomsten av kringgående på grundval av en undersökning i tur och ordning av om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan tredjeländer och unionen, om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den likadana produkten och om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten, i förekommande fall i enlighet med artikel 2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 13.1 i grundförordningen bedömdes förekomsten av kringgående på grundval av en undersökning i tur och ordning av om det hade inträffat någon förändring i handelsmönstret mellan tredjeländer och unionen, om denna förändring härrörde från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte fanns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen, om det fanns bevisning för att skada förelåg eller för att de positiva verkningarna av tullen undergrävdes i fråga om priser på och/eller kvantiteter av den likadana produkten och om det fanns bevisning för förekomsten av dumpning i förhållande till tidigare fastställda normalvärden för den likadana produkten, i förekommande fall i enlighet med artikel 2 i grundförordningen.

2.2   Berörd produkt och likadan produkt

| (14) | Den berörda produkten är, i enlighet med den ursprungliga undersökningen, linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (i branschen ofta kallade stållinor) med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är, i enlighet med den ursprungliga undersökningen, linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (i branschen ofta kallade stållinor) med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (nedan kallad den berörda produkten).

| (15) | Den produkt som undersökningen avsåg är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm som avsänts från Sydkorea och Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea och Malaysia eller inte (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten. |
| --- | --- |

(15)

Den produkt som undersökningen avsåg är linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm som avsänts från Sydkorea och Malaysia, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea och Malaysia eller inte (nedan kallad den undersökta produkten), som för närvarande klassificeras enligt samma KN-nummer som den berörda produkten.

| (16) | Undersökningen visade att de stållinor som exporteras till unionen från Kina och de som avsänds till unionen från Sydkorea och Malaysia har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och följaktligen anses de utgöra likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen visade att de stållinor som exporteras till unionen från Kina och de som avsänds till unionen från Sydkorea och Malaysia har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och följaktligen anses de utgöra likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Samarbetsnivå och fastställande av handelsvolymer

| (17) | Såsom anges i skäl 11 samarbetade fjorton tillverkare/exportörer i Sydkorea, en sydkoreansk handlare, två exporterande tillverkare i Malaysia och tre exporterande tillverkare i Kina genom att lämna in besvarade frågeformulär. |
| --- | --- |

(17)

Såsom anges i skäl 11 samarbetade fjorton tillverkare/exportörer i Sydkorea, en sydkoreansk handlare, två exporterande tillverkare i Malaysia och tre exporterande tillverkare i Kina genom att lämna in besvarade frågeformulär.

| (18) | Efter det att ett sydkoreanskt företag besvarat frågeformuläret underrättade företaget kommissionen om att det gått i konkurs och därför inte längre var samarbetsvilligt. |
| --- | --- |

(18)

Efter det att ett sydkoreanskt företag besvarat frågeformuläret underrättade företaget kommissionen om att det gått i konkurs och därför inte längre var samarbetsvilligt.

| (19) | I fråga om ett annat sydkoreanskt företag fann man det motiverat att tillämpa artikel 18.1 på de grunder som anges i skäl 47. |
| --- | --- |

(19)

I fråga om ett annat sydkoreanskt företag fann man det motiverat att tillämpa artikel 18.1 på de grunder som anges i skäl 47.

| (20) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Sydkorea stod enligt Comext för 81 % av den totala exporten från Sydkorea till unionen under undersökningsperioden. Så även om samarbetsviljan var hög stod de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna inte för hela den totala exportvolymen av stållinor från Sydkorea. De totala exportvolymerna grundades därför på Comext. |
| --- | --- |

(20)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Sydkorea stod enligt Comext för 81 % av den totala exporten från Sydkorea till unionen under undersökningsperioden. Så även om samarbetsviljan var hög stod de samarbetsvilliga tillverkarna/exportörerna inte för hela den totala exportvolymen av stållinor från Sydkorea. De totala exportvolymerna grundades därför på Comext.

| (21) | Det finns två kända tillverkare i Malaysia. De totala exportkvantiteterna från de två samarbetsvilliga företagen i Malaysia översteg den importvolym för den undersökta produkten som registrerats i Comext. De exporterande tillverkarna ansågs därför stå för den totala exporten av stållinor från Malaysia till unionen. |
| --- | --- |

(21)

Det finns två kända tillverkare i Malaysia. De totala exportkvantiteterna från de två samarbetsvilliga företagen i Malaysia översteg den importvolym för den undersökta produkten som registrerats i Comext. De exporterande tillverkarna ansågs därför stå för den totala exporten av stållinor från Malaysia till unionen.

| (22) | Sökanden menade att Comext-uppgifterna inte var tillförlitliga och att de totala exportvolymerna från Malaysia till unionen därför inte borde fastställas på denna grund. Vid undersökningen dubbelkontrollerades dock importuppgifterna med den officiella malaysiska statistiken och de kontrollerade uppgifterna i de besvarade frågeformulären. Denna analys visade inte att den faktiska exporten från Malaysia översteg den export som rapporterats av de samarbetsvilliga malaysiska företagen. Sökandens argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(22)

Sökanden menade att Comext-uppgifterna inte var tillförlitliga och att de totala exportvolymerna från Malaysia till unionen därför inte borde fastställas på denna grund. Vid undersökningen dubbelkontrollerades dock importuppgifterna med den officiella malaysiska statistiken och de kontrollerade uppgifterna i de besvarade frågeformulären. Denna analys visade inte att den faktiska exporten från Malaysia översteg den export som rapporterats av de samarbetsvilliga malaysiska företagen. Sökandens argument måste därför avvisas.

| (23) | Samarbetsviljan hos tillverkare/exportörer i Kina var låg: endast tre tillverkare/exportörer besvarade frågeformuläret. Dessutom exporterade inget av dessa företag den berörda produkten till unionen och endast i mycket små kvantiteter till Malaysia. De samarbetsvilliga företagens export motsvarade 41 % av den totala exporten från Kina till Sydkorea. Det var därför inte möjligt att utifrån de samarbetsvilliga parternas uppgifter komma fram till något rimligt fastställande av exportvolymerna av stållinor från Kina. |
| --- | --- |

(23)

Samarbetsviljan hos tillverkare/exportörer i Kina var låg: endast tre tillverkare/exportörer besvarade frågeformuläret. Dessutom exporterade inget av dessa företag den berörda produkten till unionen och endast i mycket små kvantiteter till Malaysia. De samarbetsvilliga företagens export motsvarade 41 % av den totala exporten från Kina till Sydkorea. Det var därför inte möjligt att utifrån de samarbetsvilliga parternas uppgifter komma fram till något rimligt fastställande av exportvolymerna av stållinor från Kina.

| (24) | Med tanke på ovanstående måste resultaten när det gällde importen av stållinor till unionen och exporten av stållinor från Kina till Sydkorea och Malaysia delvis grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Uppgifter från Comext användes för att fastställa de totala importvolymerna från Kina till unionen. Nationell statistik från Kina, Sydkorea och Malaysia användes för att fastställa den totala exporten från Kina till Sydkorea och Malaysia. Uppgifterna dubbelkontrollerades mellan de olika statistikkällorna och bekräftades av andra statistikdatabaser, t.ex. Global Trade Atlas och China Export Database, och uppgifter från Sydkoreas och Malaysias tullmyndigheter. |
| --- | --- |

(24)

Med tanke på ovanstående måste resultaten när det gällde importen av stållinor till unionen och exporten av stållinor från Kina till Sydkorea och Malaysia delvis grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Uppgifter från Comext användes för att fastställa de totala importvolymerna från Kina till unionen. Nationell statistik från Kina, Sydkorea och Malaysia användes för att fastställa den totala exporten från Kina till Sydkorea och Malaysia. Uppgifterna dubbelkontrollerades mellan de olika statistikkällorna och bekräftades av andra statistikdatabaser, t.ex. Global Trade Atlas och China Export Database, och uppgifter från Sydkoreas och Malaysias tullmyndigheter.

| (25) | Importvolymen enligt den sydkoreanska, malaysiska och kinesiska statistiken omfattade en bredare produktgrupp än den berörda produkten eller den undersökta produkten. Statistiken justerades därför i enlighet med detta på grundval av resultaten från den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(25)

Importvolymen enligt den sydkoreanska, malaysiska och kinesiska statistiken omfattade en bredare produktgrupp än den berörda produkten eller den undersökta produkten. Statistiken justerades därför i enlighet med detta på grundval av resultaten från den aktuella undersökningen.

2.4   Förändring i handelsmönstret

| (26) | Importen av stållinor från Kina till unionen sjönk först till nära noll efter införandet av åtgärderna 1999. Efter en gradvis ökning mellan 2003 och 2006, där importen var som högst det sistnämnda året med 8 656 ton, har tendensen vänt, och importen sjönk igen, med mer än 40 %, mellan 2006 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(26)

Importen av stållinor från Kina till unionen sjönk först till nära noll efter införandet av åtgärderna 1999. Efter en gradvis ökning mellan 2003 och 2006, där importen var som högst det sistnämnda året med 8 656 ton, har tendensen vänt, och importen sjönk igen, med mer än 40 %, mellan 2006 och undersökningsperioden.

| (27) | Den totala importen av stållinor från Sydkorea till unionen ökade däremot kraftigt mellan 1999 och 2008, från ca 11 123 ton till 48 214 ton. Den årliga ökningen i absoluta tal var störst åren 2002 och 2003 och senare 2006 och 2007. |
| --- | --- |

(27)

Den totala importen av stållinor från Sydkorea till unionen ökade däremot kraftigt mellan 1999 och 2008, från ca 11 123 ton till 48 214 ton. Den årliga ökningen i absoluta tal var störst åren 2002 och 2003 och senare 2006 och 2007.

| (28) | Utifrån uppgifter i klagomålet och från Sydkoreas beskickning i Europeiska unionen anses den aktuella undersökningen omfatta de allra flesta, om inte alla, egentliga tillverkare av den undersökta produkten i Sydkorea. Det bedömdes därför att icke samarbetsvilliga sydkoreanska företags export till unionen, som utgjorde ca 19 % av den totala exportkvantiteten från Sydkorea, till största delen, med undantag av de tillverkare som nämns i skälen 18 och 47, görs av handlare. |
| --- | --- |

(28)

Utifrån uppgifter i klagomålet och från Sydkoreas beskickning i Europeiska unionen anses den aktuella undersökningen omfatta de allra flesta, om inte alla, egentliga tillverkare av den undersökta produkten i Sydkorea. Det bedömdes därför att icke samarbetsvilliga sydkoreanska företags export till unionen, som utgjorde ca 19 % av den totala exportkvantiteten från Sydkorea, till största delen, med undantag av de tillverkare som nämns i skälen 18 och 47, görs av handlare.

| (29) | Dessa företag ökade sin export till unionen märkbart under 2006 och 2007. Exporten under dessa år var ca 20 % högre än under 2005, det första år för vilket uppgifter på denna nivå finns tillgängliga. De icke samarbetsvilliga företagens export har minskat sedan 2008, vilket ska betraktas i ljuset av de sydkoreanska myndigheternas undersökning under denna period (se skäl 52). |
| --- | --- |

(29)

Dessa företag ökade sin export till unionen märkbart under 2006 och 2007. Exporten under dessa år var ca 20 % högre än under 2005, det första år för vilket uppgifter på denna nivå finns tillgängliga. De icke samarbetsvilliga företagens export har minskat sedan 2008, vilket ska betraktas i ljuset av de sydkoreanska myndigheternas undersökning under denna period (se skäl 52).

| (30) | När det gäller Malaysia visar såväl Comext-uppgifterna som de samarbetsvilliga företagens totala export att även exporten från Malaysia till unionen tidigare har ökat kontinuerligt. Ökningen var som störst och jämnast mellan 2005 och undersökningsperioden, då exporten från Malaysia till unionen fördubblades. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller Malaysia visar såväl Comext-uppgifterna som de samarbetsvilliga företagens totala export att även exporten från Malaysia till unionen tidigare har ökat kontinuerligt. Ökningen var som störst och jämnast mellan 2005 och undersökningsperioden, då exporten från Malaysia till unionen fördubblades.

| (31) | Av tabell 1 framgår importkvantiteterna av stållinor från ovannämnda länder till unionen sedan åtgärderna infördes 1999 till och med undersökningsperioden.

  Tabell 1


  Utveckling av importen av stållinor till unionen sedan införandet av åtgärderna


  Källa: Comext, sydkoreansk statistik (KITA).











  Importvolym i ton | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | i.u. | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |
| Andel av total import | — | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |
| Sydkorea | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |
| Andel av total import | — | 29 % | 32 % | 37 % | 47 % | 52 % |
| Malaysia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |
| Andel av total import | — | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |

(31)

Av tabell 1 framgår importkvantiteterna av stållinor från ovannämnda länder till unionen sedan åtgärderna infördes 1999 till och med undersökningsperioden.

Tabell 1

Utveckling av importen av stållinor till unionen sedan införandet av åtgärderna

Källa: Comext, sydkoreansk statistik (KITA).

Importvolym i ton

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Kina

i.u.

414

283

394

913

2 809

Andel av total import

—

1 %

1 %

1 %

2 %

5 %

Sydkorea

11 122

12 486

13 280

16 223

22 302

31 862

Andel av total import

—

29 %

32 %

37 %

47 %

52 %

Malaysia

2 989

2 366

4 171

3 371

4 836

4 426

Andel av total import

—

5 %

10 %

8 %

10 %

7 %

| Importvolym i ton | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |
| Andel av total import | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |
| Sydkorea | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |
| Andel av total import | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |
| Icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |
| Malaysia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |
| Andel av total import | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |
| Samarbetsvilliga malaysiska företag (index, 2006 = 100) | — | 100 | 102 | 148 | 144 |

Importvolym i ton

2005

2006

2007

2008

UP

Kina

4 945

8 656

6 219

6 795

4 987

Andel av total import

7 %

11 %

7 %

7 %

6 %

Sydkorea

34 536

39 128

45 783

48 213

43 185

Andel av total import

50 %

50 %

55 %

53 %

50 %

Icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag

11 577

14 042

14 160

10 287

8 391

Index (2005 = 100)

100

121

122

89

72

Malaysia

5 123

7 449

8 142

9 685

10 116

Andel av total import

7 %

10 %

10 %

11 %

12 %

Samarbetsvilliga malaysiska företag (index, 2006 = 100)

—

100

102

148

144

| (32) | Av mönstret hos ovannämnda tre handelsflöden framgår det att de sydkoreanska och till viss del de malaysiska exportörerna särskilt sedan 2005 i volym haft en betydligt högre försäljning av och i viss utsträckning ersatt de kinesiska exportörerna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(32)

Av mönstret hos ovannämnda tre handelsflöden framgår det att de sydkoreanska och till viss del de malaysiska exportörerna särskilt sedan 2005 i volym haft en betydligt högre försäljning av och i viss utsträckning ersatt de kinesiska exportörerna på unionsmarknaden.

| (33) | Till följd av den ekonomiska nedgång som sammanfaller med undersökningsperioden har handelsvolymen av stållinor sjunkit eller ökningen minskat mellan alla berörda länder. Minskningen var dock störst för importen från Kina till unionen (– 27 %). |
| --- | --- |

(33)

Till följd av den ekonomiska nedgång som sammanfaller med undersökningsperioden har handelsvolymen av stållinor sjunkit eller ökningen minskat mellan alla berörda länder. Minskningen var dock störst för importen från Kina till unionen (– 27 %).

| (34) | Även för exporten av linor och kablar av stål (av alla diametrar) från Kina till Sydkorea kan man konstatera en kraftig ökning under samma period. Från en relativt obetydlig mängd under 1999 (2 519 ton) ökade exporten till 78 822 ton under 2008. Ökningen var kraftigast mellan 2005 och 2008, när importen fyrdubblades. Under de senaste åren har Kina varit den största exportören av stållinor till Sydkorea, med 89 % av den totala importen av stållinor under 2008. Den uppskattade importen av enbart den berörda produkten (produkter med en diameter av mer än 3 mm) var 58 885 ton under 2008. |
| --- | --- |

(34)

Även för exporten av linor och kablar av stål (av alla diametrar) från Kina till Sydkorea kan man konstatera en kraftig ökning under samma period. Från en relativt obetydlig mängd under 1999 (2 519 ton) ökade exporten till 78 822 ton under 2008. Ökningen var kraftigast mellan 2005 och 2008, när importen fyrdubblades. Under de senaste åren har Kina varit den största exportören av stållinor till Sydkorea, med 89 % av den totala importen av stållinor under 2008. Den uppskattade importen av enbart den berörda produkten (produkter med en diameter av mer än 3 mm) var 58 885 ton under 2008.

| (35) | Om man endast betraktar de icke samarbetsvilliga sydkoreanska företagens import, kan man konstatera samma kraftiga ökning, dvs. dessa företags import från Kina fyrdubblades till 2007 och 2008. Även om importen därefter började sjunka, var den fortfarande betydligt högre än importnivån 2005 och utgjorde alltjämt mycket betydande mängder.

  Tabell 2


  Import av kinesiska produkter till Sydkorea mellan 1999 och undersökningsperioden | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ton, alla diametrar) | 2 519 | 6 764 | 6 044 | 7 740 | 11 421 | 14 120 | 19 933 | 36 531 | 69 620 | 78 822 | 66 099 |
| Årlig förändring (%) | — | 169 | –11 | 28 | 48 | 24 | 41 | 83 | 91 | 13 | –16 |
| Icke samarbetsvilliga sydkoreanska företags import (ton, enbart berörd produkt) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | 7 166 | 18 053 | 33 907 | 29 717 | 22 004 |
| Index (2005 = 100) | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | 100 | 252 | 473 | 415 | 307 |
| Källa: Sydkoreansk statistik (KITA), uppgifter från de sydkoreanska tullmyndigheterna, kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna. |

(35)

Om man endast betraktar de icke samarbetsvilliga sydkoreanska företagens import, kan man konstatera samma kraftiga ökning, dvs. dessa företags import från Kina fyrdubblades till 2007 och 2008. Även om importen därefter började sjunka, var den fortfarande betydligt högre än importnivån 2005 och utgjorde alltjämt mycket betydande mängder.

Tabell 2

Import av kinesiska produkter till Sydkorea mellan 1999 och undersökningsperioden

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

UP

Import (ton, alla diametrar)

2 519

6 764

6 044

7 740

11 421

14 120

19 933

36 531

69 620

78 822

66 099

Årlig förändring (%)

—

169

–11

28

48

24

41

83

91

13

–16

Icke samarbetsvilliga sydkoreanska företags import (ton, enbart berörd produkt)

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

7 166

18 053

33 907

29 717

22 004

Index (2005 = 100)

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

100

252

473

415

307

Källa: Sydkoreansk statistik (KITA), uppgifter från de sydkoreanska tullmyndigheterna, kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna.

| (36) | För att fastställa tendensen i handelsflödet med stållinor från Kina till Malaysia granskades både malaysisk och kinesisk statistik. För båda länder föreligger endast uppgifter för en bredare produktgrupp än den berörda produkten. Uppgifterna skilde sig dessutom kraftigt åt. Således kunde inga tillförlitliga uppgifter fastställas i detta avseende. |
| --- | --- |

(36)

För att fastställa tendensen i handelsflödet med stållinor från Kina till Malaysia granskades både malaysisk och kinesisk statistik. För båda länder föreligger endast uppgifter för en bredare produktgrupp än den berörda produkten. Uppgifterna skilde sig dessutom kraftigt åt. Således kunde inga tillförlitliga uppgifter fastställas i detta avseende.

| (37) | Sökanden menade att det faktum att inga tillförlitliga uppgifter kunde fastställas inte var tillräckligt för att man skulle kunna dra slutsatsen att kringgående inte förekom. Såsom anges i skälen 38 och 55 visade den tillgängliga bevisningen i den aktuella undersökningen, i synnerhet tillverkningsvolymen hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Malaysia och dessas exportförsäljning till unionen, att exporten av stållinor från Malaysia faktiskt var av malaysiskt ursprung och därför inte utgjorde kringgående. Huruvida det förekom import från Kina till Malaysia eller inte var därför irrelevant i detta fall. Följaktligen avvisades sökandens påstående. |
| --- | --- |

(37)

Sökanden menade att det faktum att inga tillförlitliga uppgifter kunde fastställas inte var tillräckligt för att man skulle kunna dra slutsatsen att kringgående inte förekom. Såsom anges i skälen 38 och 55 visade den tillgängliga bevisningen i den aktuella undersökningen, i synnerhet tillverkningsvolymen hos de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Malaysia och dessas exportförsäljning till unionen, att exporten av stållinor från Malaysia faktiskt var av malaysiskt ursprung och därför inte utgjorde kringgående. Huruvida det förekom import från Kina till Malaysia eller inte var därför irrelevant i detta fall. Följaktligen avvisades sökandens påstående.

| (38) | Den totala tillverkningsvolymen hos de samarbetsvilliga tillverkarna i Sydkorea var stabil mellan 2006 och undersökningsperioden. De malaysiska tillverkarna ökade dock sin tillverkning betydligt under samma period.

  Tabell 3


  Tillverkning av stållinor hos de samarbetsvilliga företagen i Sydkorea och Malaysia










  Tillverkningsvolym i ton | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sydkorea | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |
| Index | 100 | 105 | 105 | 93 |
| Malaysia (indexerad) | 100 | 164 | 171 | 157 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna. |

(38)

Den totala tillverkningsvolymen hos de samarbetsvilliga tillverkarna i Sydkorea var stabil mellan 2006 och undersökningsperioden. De malaysiska tillverkarna ökade dock sin tillverkning betydligt under samma period.

Tabell 3

Tillverkning av stållinor hos de samarbetsvilliga företagen i Sydkorea och Malaysia

Tillverkningsvolym i ton

2006

2007

2008

UP

Sydkorea

152 657

159 584

160 113

142 413

Index

100

105

105

93

Malaysia (indexerad)

100

164

171

157

Källa: Kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna.

2.5   Slutsats om förändringen i handelsmönstret

| (39) | Den totala minskningen av exporten från Kina till unionen från och med 2006 och den samtidiga ökningen av exporten från Sydkorea och Malaysia och av exporten från Kina till Sydkorea efter det att de ursprungliga åtgärderna införts och särskilt till och med 2008 utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan ovannämnda länder å ena sidan och unionen å andra sidan. När det gäller Sydkorea kunde denna slutsats dras både för alla företag och för perioden 2005–2007 även separat för de icke samarbetsvilliga företagen. |
| --- | --- |

(39)

Den totala minskningen av exporten från Kina till unionen från och med 2006 och den samtidiga ökningen av exporten från Sydkorea och Malaysia och av exporten från Kina till Sydkorea efter det att de ursprungliga åtgärderna införts och särskilt till och med 2008 utgjorde en förändring i handelsmönstret mellan ovannämnda länder å ena sidan och unionen å andra sidan. När det gäller Sydkorea kunde denna slutsats dras både för alla företag och för perioden 2005–2007 även separat för de icke samarbetsvilliga företagen.

| (40) | Det inkom synpunkter enligt vilka ökningen av exporten av stållinor från Sydkorea till unionen var stabil under åren, utan någon plötslig uppgång. En sådan uppgång påstods vara en förutsättning för att man skulle kunna fastställa en förändring i handelsmönstret. Det hävdades dessutom att ökningen snarare borde betraktas som en naturlig utveckling av den sydkoreanska stållinebranschen. |
| --- | --- |

(40)

Det inkom synpunkter enligt vilka ökningen av exporten av stållinor från Sydkorea till unionen var stabil under åren, utan någon plötslig uppgång. En sådan uppgång påstods vara en förutsättning för att man skulle kunna fastställa en förändring i handelsmönstret. Det hävdades dessutom att ökningen snarare borde betraktas som en naturlig utveckling av den sydkoreanska stållinebranschen.

| (41) | För det första definieras en förändring i handelsmönstret enligt artikel 13 i grundförordningen inte enbart som en plötslig uppgång i importen i ett land som är föremål för undersökning. För det andra visade undersökningen att medan den sydkoreanska exporten till unionen ökade kraftigt under 2006 och 2007 var de sydkoreanska tillverkarnas produktion stabil under dessa år. Man kunde därför inte dra slutsatsen att de sydkoreanska exportvolymernas utveckling endast berodde på den naturliga utvecklingen av den sydkoreanska stållinebranschen. Slutligen visade de för det mesta motsatta tendenserna i handelsflödet från Kina till unionen och handelsflödena från Kina till Sydkorea och från Sydkorea till unionen sedan 2006 tydligt på en förändring i handelsmönstret mellan unionen och tredjeländer. Dessa argument måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(41)

För det första definieras en förändring i handelsmönstret enligt artikel 13 i grundförordningen inte enbart som en plötslig uppgång i importen i ett land som är föremål för undersökning. För det andra visade undersökningen att medan den sydkoreanska exporten till unionen ökade kraftigt under 2006 och 2007 var de sydkoreanska tillverkarnas produktion stabil under dessa år. Man kunde därför inte dra slutsatsen att de sydkoreanska exportvolymernas utveckling endast berodde på den naturliga utvecklingen av den sydkoreanska stållinebranschen. Slutligen visade de för det mesta motsatta tendenserna i handelsflödet från Kina till unionen och handelsflödena från Kina till Sydkorea och från Sydkorea till unionen sedan 2006 tydligt på en förändring i handelsmönstret mellan unionen och tredjeländer. Dessa argument måste därför avvisas.

2.6   Typ av kringgående

| (42) | Enligt artikel 13.1 måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. Sådana bruk, processer och bearbetningar omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av åtgärder samt montering av delar genom sammansättningsverksamhet i unionen eller ett tredjeland. Den eventuella förekomsten av sammansättningsverksamhet fastställdes i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

Enligt artikel 13.1 måste förändringen i handelsmönstret härröra från sådant bruk, sådana processer eller sådan bearbetning för vilka det inte finns någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av tullen. Sådana bruk, processer och bearbetningar omfattar bland annat avsändning via tredjeländer av den produkt som omfattas av åtgärder samt montering av delar genom sammansättningsverksamhet i unionen eller ett tredjeland. Den eventuella förekomsten av sammansättningsverksamhet fastställdes i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen.

| (43) | Den samlade analysen av slutdestinationen för stållinor tillverkade i, importerade till och exporterade från Sydkorea av de samarbetsvilliga och icke samarbetsvilliga företagen – inbegripet import från och export till andra länder än Kina och unionen – visade att en viss del av exporten från Sydkorea till unionen var import med kinesiskt ursprung till Sydkorea, eftersom dessa produkter inte härrörde från andra tredjeländer eller hade tillverkats av de inhemska tillverkarna i Sydkorea. |
| --- | --- |

(43)

Den samlade analysen av slutdestinationen för stållinor tillverkade i, importerade till och exporterade från Sydkorea av de samarbetsvilliga och icke samarbetsvilliga företagen – inbegripet import från och export till andra länder än Kina och unionen – visade att en viss del av exporten från Sydkorea till unionen var import med kinesiskt ursprung till Sydkorea, eftersom dessa produkter inte härrörde från andra tredjeländer eller hade tillverkats av de inhemska tillverkarna i Sydkorea.

| (44) | Dessutom visade en jämförelse av den totala exporten av stållinor från Sydkorea enligt den sydkoreanska statistiken med de kontrollerade uppgifterna från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna om sin produktion att de sydkoreanska tillverkarnas produktion avsedd för export (118 856 ton) var betydligt lägre än den totala exporten från Sydkorea (156 440 ton) under undersökningsperioden. Med tanke på de sydkoreanska företagens höga samarbetsvilja i denna undersökning kan denna skillnad inte förklaras med tillverkare som inte var samarbetsvilliga i undersökningen. |
| --- | --- |

(44)

Dessutom visade en jämförelse av den totala exporten av stållinor från Sydkorea enligt den sydkoreanska statistiken med de kontrollerade uppgifterna från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna om sin produktion att de sydkoreanska tillverkarnas produktion avsedd för export (118 856 ton) var betydligt lägre än den totala exporten från Sydkorea (156 440 ton) under undersökningsperioden. Med tanke på de sydkoreanska företagens höga samarbetsvilja i denna undersökning kan denna skillnad inte förklaras med tillverkare som inte var samarbetsvilliga i undersökningen.

| (45) | Undersökningen visade också att vissa importörer i unionen köpte stållinor med ursprung i Kina från sydkoreanska exportörer som inte var samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen. Dessa uppgifter dubbelkontrollerades med sydkoreanska handelsdatabaser, som visade att åtminstone en del av de stållinor som dessa icke samarbetsvilliga företag exporterade mycket riktigt härrörde från Kina. |
| --- | --- |

(45)

Undersökningen visade också att vissa importörer i unionen köpte stållinor med ursprung i Kina från sydkoreanska exportörer som inte var samarbetsvilliga i den aktuella undersökningen. Dessa uppgifter dubbelkontrollerades med sydkoreanska handelsdatabaser, som visade att åtminstone en del av de stållinor som dessa icke samarbetsvilliga företag exporterade mycket riktigt härrörde från Kina.

| (46) | När det gäller de samarbetsvilliga företagen kunde man fastställa att inget av dem omlastade den berörda produkten i Sydkorea under undersökningsperioden. Vissa av dem importerade stållinor från Kina, men dessa produkter konstaterades säljas enbart på hemmamarknaden och andra exportmarknader. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller de samarbetsvilliga företagen kunde man fastställa att inget av dem omlastade den berörda produkten i Sydkorea under undersökningsperioden. Vissa av dem importerade stållinor från Kina, men dessa produkter konstaterades säljas enbart på hemmamarknaden och andra exportmarknader.

| (47) | Ett företag konstaterades ha lämnat felaktiga uppgifter i sitt svar på frågeformuläret. Dessutom nekade det delvis tillgång till uppgifter under kontrollbesöket. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas därför resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter. I enlighet med artikel 18.4 underrättades företaget om att man avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det medgavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar inom en viss tid. |
| --- | --- |

(47)

Ett företag konstaterades ha lämnat felaktiga uppgifter i sitt svar på frågeformuläret. Dessutom nekade det delvis tillgång till uppgifter under kontrollbesöket. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen grundas därför resultaten för detta företag på tillgängliga uppgifter. I enlighet med artikel 18.4 underrättades företaget om att man avsåg att bortse från de uppgifter som det lämnat, och det medgavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar inom en viss tid.

| (48) | Efter meddelandet av uppgifter medgav företaget att det tidigare hade kringgått åtgärderna genom att förfalska ursprunget för produkter som köpts från Kina. Företaget hävdade dock att det lämnat tillräckliga uppgifter om tillverkning, försäljning och inköp under undersökningsperioden, vilka kontrollerats på plats. Företaget menade vidare att detta borde vara tillräckligt för att fastställa att det inte hade kringgått de gällande åtgärderna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(48)

Efter meddelandet av uppgifter medgav företaget att det tidigare hade kringgått åtgärderna genom att förfalska ursprunget för produkter som köpts från Kina. Företaget hävdade dock att det lämnat tillräckliga uppgifter om tillverkning, försäljning och inköp under undersökningsperioden, vilka kontrollerats på plats. Företaget menade vidare att detta borde vara tillräckligt för att fastställa att det inte hade kringgått de gällande åtgärderna under undersökningsperioden.

| (49) | Med tanke på att företaget medgav att det ägnat sig åt kringgående och dessutom försökte vilseleda undersökningen, bör dock hela dess inlaga lämnas utan beaktande, och företaget bör inte befrias från de utvidgade åtgärderna, såsom anges närmare i skäl 77. |
| --- | --- |

(49)

Med tanke på att företaget medgav att det ägnat sig åt kringgående och dessutom försökte vilseleda undersökningen, bör dock hela dess inlaga lämnas utan beaktande, och företaget bör inte befrias från de utvidgade åtgärderna, såsom anges närmare i skäl 77.

| (50) | Såsom anges i skäl 18 underrättade ett företag kommissionen om att det gått i konkurs och inte längre var samarbetsvilligt. Även resultaten för detta företag måste därför grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Såsom anges i skäl 18 underrättade ett företag kommissionen om att det gått i konkurs och inte längre var samarbetsvilligt. Även resultaten för detta företag måste därför grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen.

| (51) | På grundval av dessa uppgifter konstaterades det att även om ingen av de samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarna verkade vara inblandade, förekom det omlastning under undersökningsperioden och föregående år. Detta bekräftas även av resultaten när det gäller förändringen i handelsmönstret enligt skäl 39. |
| --- | --- |

(51)

På grundval av dessa uppgifter konstaterades det att även om ingen av de samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarna verkade vara inblandade, förekom det omlastning under undersökningsperioden och föregående år. Detta bekräftas även av resultaten när det gäller förändringen i handelsmönstret enligt skäl 39.

| (52) | Det bör noteras att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) 2007 inledde en undersökning av omlastning av samma produkt i Sydkorea. Under samma tid undersökte de sydkoreanska myndigheterna påstått kringgående och drog slutsatsen att flera företag, främst handlare, gjort sig skyldiga till bedrägeri genom att förfalska ursprunget för stållinor som importerats från Kina till Sydkorea när stållinorna återexporterades. |
| --- | --- |

(52)

Det bör noteras att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) 2007 inledde en undersökning av omlastning av samma produkt i Sydkorea. Under samma tid undersökte de sydkoreanska myndigheterna påstått kringgående och drog slutsatsen att flera företag, främst handlare, gjort sig skyldiga till bedrägeri genom att förfalska ursprunget för stållinor som importerats från Kina till Sydkorea när stållinorna återexporterades.

| (53) | Därför bekräftades det att det förekom omlastning av produkter med kinesiskt ursprung i Sydkorea. |
| --- | --- |

(53)

Därför bekräftades det att det förekom omlastning av produkter med kinesiskt ursprung i Sydkorea.

| (54) | Råvarukällorna och tillverkningskostnaden analyserades för varje samarbetsvilligt företag för att ta reda på om någon sammansättningsverksamhet i Sydkorea innebär kringgående av åtgärderna enligt kriterierna i artikel 13.2. I samtliga fall utgjorde råvaror (valstråd eller halvfabrikat) med kinesiskt ursprung mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den färdiga produkten. Det var därför inte nödvändigt att undersöka om tröskeln på 25 % för värdeökningen uppnåtts. |
| --- | --- |

(54)

Råvarukällorna och tillverkningskostnaden analyserades för varje samarbetsvilligt företag för att ta reda på om någon sammansättningsverksamhet i Sydkorea innebär kringgående av åtgärderna enligt kriterierna i artikel 13.2. I samtliga fall utgjorde råvaror (valstråd eller halvfabrikat) med kinesiskt ursprung mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den färdiga produkten. Det var därför inte nödvändigt att undersöka om tröskeln på 25 % för värdeökningen uppnåtts.

| (55) | Undersökningen visade att ingen av de samarbetsvilliga tillverkarna i Malaysia importerade den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(55)

Undersökningen visade att ingen av de samarbetsvilliga tillverkarna i Malaysia importerade den berörda produkten från Kina under undersökningsperioden.

| (56) | Utifrån de samarbetsvilliga företagens andel av den totala exporten från Malaysia till unionen enligt Comext, kunde man konstatera att den ökning av import från Malaysia som statistiken visade till fullo kan förklaras med ökningen av de samarbetsvilliga företagens export. Denna slutsats stärks av ökningen av den totala tillverkningsvolymen hos de egentliga malaysiska tillverkarna under samma period (se skäl 38). |
| --- | --- |

(56)

Utifrån de samarbetsvilliga företagens andel av den totala exporten från Malaysia till unionen enligt Comext, kunde man konstatera att den ökning av import från Malaysia som statistiken visade till fullo kan förklaras med ökningen av de samarbetsvilliga företagens export. Denna slutsats stärks av ökningen av den totala tillverkningsvolymen hos de egentliga malaysiska tillverkarna under samma period (se skäl 38).

| (57) | Sökanden ifrågasatte detta resultat, men lämnade ingen ytterligare motivering eller bevisning. Denna invändning måste alltså avvisas. |
| --- | --- |

(57)

Sökanden ifrågasatte detta resultat, men lämnade ingen ytterligare motivering eller bevisning. Denna invändning måste alltså avvisas.

| (58) | Råvarukällorna och tillverkningskostnaden analyserades för varje samarbetsvilligt företag för att ta reda på om någon sammansättningsverksamhet i Malaysia innebär kringgående av åtgärderna enligt kriterierna i artikel 13.2. I samtliga fall utgjorde råvaror (valstråd eller halvfabrikat) med kinesiskt ursprung mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den färdiga produkten. Det var därför inte nödvändigt att undersöka om tröskeln på 25 % för värdeökningen uppnåtts. |
| --- | --- |

(58)

Råvarukällorna och tillverkningskostnaden analyserades för varje samarbetsvilligt företag för att ta reda på om någon sammansättningsverksamhet i Malaysia innebär kringgående av åtgärderna enligt kriterierna i artikel 13.2. I samtliga fall utgjorde råvaror (valstråd eller halvfabrikat) med kinesiskt ursprung mindre än 60 % av det sammanlagda värdet av delarna i den färdiga produkten. Det var därför inte nödvändigt att undersöka om tröskeln på 25 % för värdeökningen uppnåtts.

| (59) | Man kunde därför dra slutsatsen att den konstaterade förändringen i handelsmönstret mellan Kina, Malaysia och unionen inte berodde på kringgående i Malaysia. Följaktligen bör undersökningen rörande import av stållinor som avsänts från Malaysia avslutas. |
| --- | --- |

(59)

Man kunde därför dra slutsatsen att den konstaterade förändringen i handelsmönstret mellan Kina, Malaysia och unionen inte berodde på kringgående i Malaysia. Följaktligen bör undersökningen rörande import av stållinor som avsänts från Malaysia avslutas.

2.7   Ingen annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering än införandet av antidumpningstullen (Sydkorea)

| (60) | Undersökningen visade inte på någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för omlastningen än att man ville undvika den gällande antidumpningstullen på stållinor med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(60)

Undersökningen visade inte på någon annan tillräcklig grund eller ekonomisk motivering för omlastningen än att man ville undvika den gällande antidumpningstullen på stållinor med ursprung i Kina.

2.8   Undergrävande av antidumpningstullens positiva verkningar (icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag)

| (61) | För att bedöma om de importerade produkterna i fråga om kvantiteter och priser hade undergrävt de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna beträffande import av stållinor från Kina, användes uppgifter från Comext som bästa tillgängliga uppgifter om kvantiteter och priser för icke samarbetsvilliga företags export. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för unionstillverkarna i översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(61)

För att bedöma om de importerade produkterna i fråga om kvantiteter och priser hade undergrävt de positiva verkningarna av de gällande åtgärderna beträffande import av stållinor från Kina, användes uppgifter från Comext som bästa tillgängliga uppgifter om kvantiteter och priser för icke samarbetsvilliga företags export. De på så sätt fastställda priserna jämfördes med den nivå för undanröjande av skada som hade fastställts för unionstillverkarna i översynen vid giltighetstidens utgång.

| (62) | Ökningen av importen från Sydkorea bedömdes vara betydande i fråga om kvantiteter, med hänsyn till den marknadsstorlek som fastställdes i översynen vid giltighetstidens utgång (skäl 99 i förordning (EG) nr 1858/2005). Den uppskattade förbrukningen i unionen under den aktuella undersökningsperioden ger en liknande indikation på betydelsen av denna import. Jämförelsen mellan den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i översynen vid giltighetstidens utgång och det vägda genomsnittliga exportpriset avslöjade ett betydande målprisunderskridande. Slutsatsen var således att åtgärderna undergrävs i fråga om kvantiteter och priser. |
| --- | --- |

(62)

Ökningen av importen från Sydkorea bedömdes vara betydande i fråga om kvantiteter, med hänsyn till den marknadsstorlek som fastställdes i översynen vid giltighetstidens utgång (skäl 99 i förordning (EG) nr 1858/2005). Den uppskattade förbrukningen i unionen under den aktuella undersökningsperioden ger en liknande indikation på betydelsen av denna import. Jämförelsen mellan den nivå för undanröjande av skada som fastställdes i översynen vid giltighetstidens utgång och det vägda genomsnittliga exportpriset avslöjade ett betydande målprisunderskridande. Slutsatsen var således att åtgärderna undergrävs i fråga om kvantiteter och priser.

2.9   Belägg för dumpning (icke samarbetsvilliga sydkoreanska företag)

| (63) | Slutligen undersöktes det i enlighet med artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen om det fanns belägg för dumpning i förhållande till det tidigare fastställda normalvärdet för den likadana produkten eller liknande produkter. |
| --- | --- |

(63)

Slutligen undersöktes det i enlighet med artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen om det fanns belägg för dumpning i förhållande till det tidigare fastställda normalvärdet för den likadana produkten eller liknande produkter.

| (64) | I översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes normalvärdet på grundval av priserna i Turkiet, som i den undersökningen konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. I den aktuella undersökningen fastställde man att priset för valstråd, den viktigaste insatsvaran vid tillverkning av stållinor, ökat kraftigt sedan översynen vid giltighetstidens utgång. Med tanke på detta och eftersom prisutvecklingen för råvarorna återspeglades i exportpriset under undersökningsperioden, ansågs det lämpligt att uppdatera det normalvärde som fastställts tidigare i enlighet med råvaruprisernas utveckling. |
| --- | --- |

(64)

I översynen vid giltighetstidens utgång fastställdes normalvärdet på grundval av priserna i Turkiet, som i den undersökningen konstaterades vara ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi för Kina. I den aktuella undersökningen fastställde man att priset för valstråd, den viktigaste insatsvaran vid tillverkning av stållinor, ökat kraftigt sedan översynen vid giltighetstidens utgång. Med tanke på detta och eftersom prisutvecklingen för råvarorna återspeglades i exportpriset under undersökningsperioden, ansågs det lämpligt att uppdatera det normalvärde som fastställts tidigare i enlighet med råvaruprisernas utveckling.

| (65) | En betydande del av Sydkoreas export konstaterades vara faktisk sydkoreansk tillverkning. För fastställandet av exportpriserna från Sydkorea, som påverkas av kringgåendet, beaktades därför endast de icke samarbetsvilliga tillverkarnas/exportörernas export utifrån de bästa tillgängliga uppgifterna, dvs. det genomsnittliga exportpriset för stållinor under undersökningsperioden enligt Comext. |
| --- | --- |

(65)

En betydande del av Sydkoreas export konstaterades vara faktisk sydkoreansk tillverkning. För fastställandet av exportpriserna från Sydkorea, som påverkas av kringgåendet, beaktades därför endast de icke samarbetsvilliga tillverkarnas/exportörernas export utifrån de bästa tillgängliga uppgifterna, dvs. det genomsnittliga exportpriset för stållinor under undersökningsperioden enligt Comext.

| (66) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. I enlighet med detta gjordes justeringar för olikheter i indirekta skatter samt transport- och försäkringskostnader på grundval av de samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarnas/exportörernas genomsnittskostnader under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. I enlighet med detta gjordes justeringar för olikheter i indirekta skatter samt transport- och försäkringskostnader på grundval av de samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkarnas/exportörernas genomsnittskostnader under undersökningsperioden.

| (67) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i översynen vid giltighetstidens utgång jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriserna under undersökningsperioden i denna undersökning, och denna dumpning uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(67)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades dumpningen genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts i översynen vid giltighetstidens utgång jämfördes med de vägda genomsnittliga exportpriserna under undersökningsperioden i denna undersökning, och denna dumpning uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (68) | Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde och de vägda genomsnittliga exportpriser som fastställts på detta sätt visade att dumpning förekom. |
| --- | --- |

(68)

Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga normalvärde och de vägda genomsnittliga exportpriser som fastställts på detta sätt visade att dumpning förekom.

3.   ÅTGÄRDER

| (69) | Med tanke på ovanstående drog man slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av stållinor med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning i Sydkorea i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(69)

Med tanke på ovanstående drog man slutsatsen att den slutgiltiga antidumpningstullen på import av stållinor med ursprung i Kina kringgicks genom omlastning i Sydkorea i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen.

| (70) | I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgas till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Sydkorea, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med artikel 13.1 första meningen i grundförordningen bör de gällande åtgärderna beträffande import av den berörda produkten med ursprung i Kina utvidgas till att även omfatta import av samma produkt som avsänts från Sydkorea, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte.

| (71) | De åtgärder som bör utvidgas är de som fastställs i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1858/2005, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 60,4 % på nettopriset cif fritt unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(71)

De åtgärder som bör utvidgas är de som fastställs i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1858/2005, dvs. en slutgiltig antidumpningstull på 60,4 % på nettopriset cif fritt unionens gräns, före tull.

| (72) | I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder bör tillämpas på import till unionen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av stållinor som avsänts från Sydkorea. |
| --- | --- |

(72)

I enlighet med artiklarna 13.3 och 14.5 i grundförordningen, enligt vilka eventuella utvidgade åtgärder bör tillämpas på import till unionen som varit föremål för registrering i enlighet med förordningen om inledande, bör tull tas ut på registrerad import av stållinor som avsänts från Sydkorea.

4.   AVSLUTANDE AV UNDERSÖKNINGEN RÖRANDE MALAYSIA

| (73) | Med tanke på resultaten avseende Malaysia bör undersökningen rörande eventuellt kringgående av antidumpningsåtgärder genom import av stållinor som avsänts från Malaysia avslutas, och den registrering av import av stållinor som avsänts från Malaysia som infördes genom förordningen om inledande bör upphöra. |
| --- | --- |

(73)

Med tanke på resultaten avseende Malaysia bör undersökningen rörande eventuellt kringgående av antidumpningsåtgärder genom import av stållinor som avsänts från Malaysia avslutas, och den registrering av import av stållinor som avsänts från Malaysia som infördes genom förordningen om inledande bör upphöra.

| (74) | Sökanden motsatte sig förslaget att avsluta undersökningen rörande Malaysia. Eftersom alla sökandens argument enligt ovan redan behandlats, fanns det dock ingen anledning att ompröva förslaget. |
| --- | --- |

(74)

Sökanden motsatte sig förslaget att avsluta undersökningen rörande Malaysia. Eftersom alla sökandens argument enligt ovan redan behandlats, fanns det dock ingen anledning att ompröva förslaget.

5.   ANSÖKNINGAR OM BEFRIELSE FRÅN TULL

| (75) | De fjorton företag i Sydkorea som besvarade frågeformuläret begärde befrielse från de eventuella utvidgade åtgärderna i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

De fjorton företag i Sydkorea som besvarade frågeformuläret begärde befrielse från de eventuella utvidgade åtgärderna i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen.

| (76) | Såsom anges i skäl 18 slutade sedan ett av dessa företag att samarbeta. Dess ansökan om befrielse enligt artikel 13.4 måste därför avslås. |
| --- | --- |

(76)

Såsom anges i skäl 18 slutade sedan ett av dessa företag att samarbeta. Dess ansökan om befrielse enligt artikel 13.4 måste därför avslås.

| (77) | Ett annat företag lade såsom anges i skäl 47 fram felaktiga uppgifter och nekade tillgång till begärda uppgifter. Dess ansökan om befrielse enligt artikel 13.4 kunde därför inte beviljas. |
| --- | --- |

(77)

Ett annat företag lade såsom anges i skäl 47 fram felaktiga uppgifter och nekade tillgång till begärda uppgifter. Dess ansökan om befrielse enligt artikel 13.4 kunde därför inte beviljas.

| (78) | Ett tredje företag i Sydkorea exporterade inte produkten vare sig under eller efter undersökningsperioden, och det var inte möjligt att dra några slutsatser om karaktären av dess verksamhet. Företaget kunde därför inte beviljas befrielse. Skulle det emellertid efter utvidgningen av de gällande antidumpningsåtgärderna visa sig att villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen är uppfyllda, kan företagets situation på begäran bli föremål för en översyn. |
| --- | --- |

(78)

Ett tredje företag i Sydkorea exporterade inte produkten vare sig under eller efter undersökningsperioden, och det var inte möjligt att dra några slutsatser om karaktären av dess verksamhet. Företaget kunde därför inte beviljas befrielse. Skulle det emellertid efter utvidgningen av de gällande antidumpningsåtgärderna visa sig att villkoren i artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen är uppfyllda, kan företagets situation på begäran bli föremål för en översyn.

| (79) | Det tredje företaget opponerade sig och upprepade sin ansökan om befrielse. Det lade dock inte fram någon ny information eller bevisning som kunde ändra beslutet. Företagets begäran kunde därför inte godtas. |
| --- | --- |

(79)

Det tredje företaget opponerade sig och upprepade sin ansökan om befrielse. Det lade dock inte fram någon ny information eller bevisning som kunde ändra beslutet. Företagets begäran kunde därför inte godtas.

| (80) | Inget av de andra samarbetsvilliga företagen i Sydkorea konstaterades kringgå åtgärderna. Dessutom är inget av de företag som begär befrielse närstående till företag som ägnar sig åt kringgående. I synnerhet noteras det att fyra av de berörda tillverkarna är närstående till kinesiska företag som omfattas av de ursprungliga åtgärderna. Det finns dock inga belägg för att dessa förhållanden skapades eller användes för att kringgå de gällande åtgärderna beträffande import med ursprung i Kina. Alla samarbetsvilliga företag som inte nämns i skälen 76–78 bör således beviljas befrielse. |
| --- | --- |

(80)

Inget av de andra samarbetsvilliga företagen i Sydkorea konstaterades kringgå åtgärderna. Dessutom är inget av de företag som begär befrielse närstående till företag som ägnar sig åt kringgående. I synnerhet noteras det att fyra av de berörda tillverkarna är närstående till kinesiska företag som omfattas av de ursprungliga åtgärderna. Det finns dock inga belägg för att dessa förhållanden skapades eller användes för att kringgå de gällande åtgärderna beträffande import med ursprung i Kina. Alla samarbetsvilliga företag som inte nämns i skälen 76–78 bör således beviljas befrielse.

| (81) | Det anses att särskilda åtgärder krävs i detta fall för att säkerställa att befrielsen från tull tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder består i ett krav på uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utvidgade antidumpningstull som är tillämplig på alla företag i Sydkorea som inte beviljats befrielse från denna tull. |
| --- | --- |

(81)

Det anses att särskilda åtgärder krävs i detta fall för att säkerställa att befrielsen från tull tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder består i ett krav på uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utvidgade antidumpningstull som är tillämplig på alla företag i Sydkorea som inte beviljats befrielse från denna tull.

| (82) | Andra berörda exportörer, som inte kontaktats av kommissionen inom ramen för detta förfarande och som avser att lämna in en ansökan om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen, kommer att anmodas att fylla i ett frågeformulär så att kommissionen kan fastställa om det är motiverat att bevilja befrielsen. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Ansökan om befrielse måste sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

(82)

Andra berörda exportörer, som inte kontaktats av kommissionen inom ramen för detta förfarande och som avser att lämna in en ansökan om befrielse från den utvidgade antidumpningstullen i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen, kommer att anmodas att fylla i ett frågeformulär så att kommissionen kan fastställa om det är motiverat att bevilja befrielsen. Kommissionen gör vanligen även ett kontrollbesök på plats. Ansökan om befrielse måste sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter.

| (83) | Om befrielse är motiverad kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att föreslå att den här förordningen ändras i enlighet med detta. Varje beviljad befrielse från tull kommer att följas upp, i syfte att se till att villkoren iakttas. |
| --- | --- |

(83)

Om befrielse är motiverad kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att föreslå att den här förordningen ändras i enlighet med detta. Varje beviljad befrielse från tull kommer att följas upp, i syfte att se till att villkoren iakttas.

6.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (84) | Alla berörda parter informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser, och de ombads lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades. Inget argument medförde dock någon ändring av de slutgiltiga undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(84)

Alla berörda parter informerades om de viktigaste uppgifter och överväganden som ledde fram till ovannämnda slutsatser, och de ombads lämna synpunkter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades. Inget argument medförde dock någon ändring av de slutgiltiga undersökningsresultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm med ursprung i Kina utvidgas härmed till att även omfatta import av linor och kablar, inbegripet slutet tågvirke, av stål, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm som avsänts från Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 (Taricnummer 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 och 7312109813), med undantag av de produkter som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Sydkorea | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |

Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Sydkorea

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969

2.   Den befrielse från tull som beviljats de företag som uttryckligen nämns i punkt 1 eller vilken beviljas av kommissionen i enlighet med artikel 3.2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den antidumpningstull som införs genom punkt 1 tillämpas.

3.   Den tull som utvidgas genom punkt 1 ska tas ut på import som avsänts från Sydkorea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte, och som registrerats i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 734/2009 samt artiklarna 13.3 och 14.5 i förordning (EG) nr 1225/2009, med undantag av de produkter som tillverkats av de företag som nämns i punkt 1.

4.   Gällande bestämmelser om tullar ska tillämpas.

Artikel 2

Härmed avslutas den undersökning som inleddes genom förordning (EG) nr 734/2009 rörande eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som genom förordning (EG) nr 1858/2005 införts på import av linor och kablar av stål med ursprung i Kina genom import av linor och kablar av stål som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte, och om registrering av sådan import.

Artikel 3

1.   Ansökningar om befrielse från den tull som utvidgas genom artikel 1 göras skriftligen på ett av Europeiska unionens officiella språk och ska vara undertecknade av en person som har rätt att företräda det ansökande företaget. Ansökan ska sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 04/92 |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |
| Fax + 32 22956505 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor: N-105 04/92

1049 Bryssel

BELGIEN

Fax + 32 22956505

2.   I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, genom beslut tillåta att import från företag som inte kringgår de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 1858/2005 befrias från den tull som utvidgas genom artikel 1.

Artikel 4

Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 2 i förordning (EG) nr 734/2009.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 26 april 2010.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 217,17.8.1999, s. 1.

2

(3)  EUT L 328, 30.10.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 120, 24.4.2004, s. 1.

4

(5)  EUT L 299, 16.11.2005, s. 1.

5

(6)  EUT L 208, 12.8.2009, s. 7.

6

---

BILAGA

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.2 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en anställd vid företaget som utfärdar fakturan och som innehåller följande:

| 1. | Den anställdes namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Den anställdes namn och befattning vid det företag som har utfärdat fakturan.

| 2. | Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de (kvantitet) [berörd produkt] som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Tarictilläggsnummer) i (berört land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2.

Följande försäkran: ”Jag intygar härmed att de (kvantitet) [berörd produkt] som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Tarictilläggsnummer) i (berört land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

| 3. | Datum och namnteckning. |
| --- | --- |

3.

Datum och namnteckning.

---

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 401/2010

av den 7 maj 2010

om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 607/2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, traditionella uttryck, märkning och presentation av vissa vinprodukter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 121 första stycket k, l och m och artikel 203b jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 25.1 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (2) ska den årliga kontrollen av viner med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning utföras antingen genom slumpmässiga kontroller, stickprovskontroller eller systematiska kontroller, varvid endast slumpmässiga kontroller kan kombineras med kontroller genom stickprov. Vissa medlemsstater som hittills har föredragit systematiska kontroller har ändrat uppfattning och skulle vilja kombinera alla tre typerna av kontroller. Medlemsstaterna bör därför ha större möjlighet att vara flexibla när det gäller de årliga kontrollerna. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 25.1 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (2) ska den årliga kontrollen av viner med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning utföras antingen genom slumpmässiga kontroller, stickprovskontroller eller systematiska kontroller, varvid endast slumpmässiga kontroller kan kombineras med kontroller genom stickprov. Vissa medlemsstater som hittills har föredragit systematiska kontroller har ändrat uppfattning och skulle vilja kombinera alla tre typerna av kontroller. Medlemsstaterna bör därför ha större möjlighet att vara flexibla när det gäller de årliga kontrollerna.

| (2) | Efter det att förordning (EG) nr 607/2009 hade antagits visade det sig att den innehöll vissa tekniska fel, som bör rättas till. I synnerhet var det namnet på druvsorten ”Montepulciano” som felaktigt tagits upp i del B i bilaga XV och därför bör flyttas till del A i samma bilaga. Stavningen i vissa bestämmelser bör också ändras för att skapa större klarhet. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att förordning (EG) nr 607/2009 hade antagits visade det sig att den innehöll vissa tekniska fel, som bör rättas till. I synnerhet var det namnet på druvsorten ”Montepulciano” som felaktigt tagits upp i del B i bilaga XV och därför bör flyttas till del A i samma bilaga. Stavningen i vissa bestämmelser bör också ändras för att skapa större klarhet.

| (3) | För ökad tydlighet och konsekvens bör vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 607/2009 omarbetas eller preciseras. Detta gäller framför allt bestämmelser som rör tredjeländer som bör få möjlighet att använda sig av vissa frivilliga uppgifter under förutsättning att de uppfyller villkor som motsvarar dem som medlemsstaterna ska uppfylla. Detta gäller också bilaga XII där terminologin bör överensstämma med förteckningen över skyddade ursprungsbeteckningar i registret. Det bör också införas nya bestämmelser för att uppnå större precision när det gäller märkning och presentation. |
| --- | --- |

(3)

För ökad tydlighet och konsekvens bör vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 607/2009 omarbetas eller preciseras. Detta gäller framför allt bestämmelser som rör tredjeländer som bör få möjlighet att använda sig av vissa frivilliga uppgifter under förutsättning att de uppfyller villkor som motsvarar dem som medlemsstaterna ska uppfylla. Detta gäller också bilaga XII där terminologin bör överensstämma med förteckningen över skyddade ursprungsbeteckningar i registret. Det bör också införas nya bestämmelser för att uppnå större precision när det gäller märkning och presentation.

| (4) | Australien har begärt att få föra in nya namn på druvsorter i del B i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009. Efter att ha prövat denna begäran och försäkrat sig om att villkoren i artikel 62.1 b och 62.4 i den förordningen är uppfyllda bör kommissionen föra in Australien i den kolumn som motsvarar namnen på de berörda druvsorterna i nämnda bilaga. |
| --- | --- |

(4)

Australien har begärt att få föra in nya namn på druvsorter i del B i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009. Efter att ha prövat denna begäran och försäkrat sig om att villkoren i artikel 62.1 b och 62.4 i den förordningen är uppfyllda bör kommissionen föra in Australien i den kolumn som motsvarar namnen på de berörda druvsorterna i nämnda bilaga.

| (5) | Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handeln med vin (3) innehåller en förteckning över namn på druvsorter som får användas som märkningsuppgifter. Förenta staterna bör därför föras in i del B i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009, i den kolumn som motsvarar namnen på de berörda druvsorterna. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handeln med vin (3) innehåller en förteckning över namn på druvsorter som får användas som märkningsuppgifter. Förenta staterna bör därför föras in i del B i bilaga XV till förordning (EG) nr 607/2009, i den kolumn som motsvarar namnen på de berörda druvsorterna.

| (6) | Förordning (EG) nr 607/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 607/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | För att undvika både administrativa bördor i samband med certfieringskostnader och problem med handeln bör de ändringar som föreslås i denna förordning tillämpas från och med samma datum som förordning (EG) nr 607/2009, dvs. från och med den 1 augusti 2009. |
| --- | --- |

(7)

För att undvika både administrativa bördor i samband med certfieringskostnader och problem med handeln bör de ändringar som föreslås i denna förordning tillämpas från och med samma datum som förordning (EG) nr 607/2009, dvs. från och med den 1 augusti 2009.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 607/2009 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 18.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Det ’register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar’ som förs av kommisssionen enligt artikel 118n i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (4), nedan kallat registret, ska föras in i den elektroniska databasen ’E-Bacchus’. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 18.1 ska ersättas med följande:

”1.   Det ’register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar’ som förs av kommisssionen enligt artikel 118n i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (4), nedan kallat registret, ska föras in i den elektroniska databasen ’E-Bacchus’.

| (2) | Artikel 24 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 24
  Anmälan av aktörerna
  Alla aktörer som vill delta i hela eller delar av produktionen eller förpackningen av en produkt med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning ska anmälas till den behöriga kontrollmyndighet som avses i artikel 118o i förordning (EG) nr 1234/2007.” |
| --- | --- |

(2)

Artikel 24 ska ersättas med följande:

”Artikel 24

Anmälan av aktörerna

Alla aktörer som vill delta i hela eller delar av produktionen eller förpackningen av en produkt med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning ska anmälas till den behöriga kontrollmyndighet som avses i artikel 118o i förordning (EG) nr 1234/2007.”

| (3) | Artikel 25 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska






  i) | andra stycket ersättas med följande:
  ”Den årliga kontrollen ska utföras i den medlemsstat där produktionen ägt rum i enlighet med produktspecifikationen och ska utföras antingen genom






  a) | slumpmässiga kontroller baserade på en riskanalys, eller |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Artikel 25 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska

i)

andra stycket ersättas med följande:

”Den årliga kontrollen ska utföras i den medlemsstat där produktionen ägt rum i enlighet med produktspecifikationen och ska utföras antingen genom

a)

slumpmässiga kontroller baserade på en riskanalys, eller

| b) | stickprovskontroller, eller |
| --- | --- |

b)

stickprovskontroller, eller

| c) | systematiska kontroller, eller |
| --- | --- |

c)

systematiska kontroller, eller

| d) | en kombination av några av ovanstående kontroller.” |
| --- | --- |

d)

en kombination av några av ovanstående kontroller.”

| ii) | femte stycket utgå. |
| --- | --- |

ii)

femte stycket utgå.

| b) | Punkt 4 a ska ersättas med följande:






  ”a) | resultatet av den undersökning som avses i punkt 1 första stycket leden a och b och i punkt 2 visar att den berörda produkten uppfyller villkoren i produktspecifikationen och har alla de tillämpliga egenskaperna för den berörda ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen,” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 4 a ska ersättas med följande:

”a)

resultatet av den undersökning som avses i punkt 1 första stycket leden a och b och i punkt 2 visar att den berörda produkten uppfyller villkoren i produktspecifikationen och har alla de tillämpliga egenskaperna för den berörda ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen,”

| (4) | Artikel 56.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ersättas med följande:
  ”a)   tappningsföretag: den fysiska eller juridiska person, eller sammanslutning av sådana personer, som är etablerad i Europeiska unionen och som tappar eller låter tappa,” |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikel 56.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)   tappningsföretag: den fysiska eller juridiska person, eller sammanslutning av sådana personer, som är etablerad i Europeiska unionen och som tappar eller låter tappa,”

| b) | Led f ska ersättas med följande:
  ”f)   adress: den kommun och medlemsstat eller tredjeland där tappningsföretagets, producentens, försäljarens eller importörens huvudkontor är beläget.” |
| --- | --- |

b)

Led f ska ersättas med följande:

”f)   adress: den kommun och medlemsstat eller tredjeland där tappningsföretagets, producentens, försäljarens eller importörens huvudkontor är beläget.”

| (5) | Artikel 63 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska fjärde stycket ersättas med följande:
  ”Kostnaderna för certifieringen ska bäras av de aktörer som omfattas av certifieringen, om inte medlemsstaterna beslutar något annat.” |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 63 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska fjärde stycket ersättas med följande:

”Kostnaderna för certifieringen ska bäras av de aktörer som omfattas av certifieringen, om inte medlemsstaterna beslutar något annat.”

| b) | I punkt 7 ska följande stycke läggas till som fjärde stycke:
  ”För Förenade kungariket får namnet på medlemsstaten ersättas med namnet på en enskild riksdel som ingår i Förenade kungariket.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 7 ska följande stycke läggas till som fjärde stycke:

”För Förenade kungariket får namnet på medlemsstaten ersättas med namnet på en enskild riksdel som ingår i Förenade kungariket.”

| (6) | Artikel 64.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Punkt 1 ska inte gälla för produkter som avses i punkterna 3,8 och 9 i bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 förutsatt att användningsvillkoren för uppgifterna om sockerhalten reglerats av medlemsstaterna eller fastställts i regler som gäller i det berörda tredjelandet, däribland, när det gäller tredjeland, regler som härrör från representativa branschorganisationer.” |
| --- | --- |

(6)

Artikel 64.4 ska ersättas med följande:

”4.   Punkt 1 ska inte gälla för produkter som avses i punkterna 3,8 och 9 i bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007 förutsatt att användningsvillkoren för uppgifterna om sockerhalten reglerats av medlemsstaterna eller fastställts i regler som gäller i det berörda tredjelandet, däribland, när det gäller tredjeland, regler som härrör från representativa branschorganisationer.”

| (7) | Artikel 67.2 första stycket ska ersättas med följande:
  ”För att namnet på en mindre geografisk enhet än det underliggande området för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen ska få användas ska området för den berörda geografiska enheten vara väldefinierat. Medlemsstaterna får anta bestämmelser om användningen av dessa geografiska enheter. Minst 85 procent av de druvor av vilka vinet har framställts ska komma från den mindre geografiska enheten. Detta omfattar inte






  a) | produktkvantiteter som använts för sötning, ’expeditionslikör’ eller ’tiragelikör’, eller |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikel 67.2 första stycket ska ersättas med följande:

”För att namnet på en mindre geografisk enhet än det underliggande området för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen ska få användas ska området för den berörda geografiska enheten vara väldefinierat. Medlemsstaterna får anta bestämmelser om användningen av dessa geografiska enheter. Minst 85 procent av de druvor av vilka vinet har framställts ska komma från den mindre geografiska enheten. Detta omfattar inte

a)

produktkvantiteter som använts för sötning, ’expeditionslikör’ eller ’tiragelikör’, eller

| b) | produktkvantiteter som avses i bilaga XI.3 e och f till förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

b)

produktkvantiteter som avses i bilaga XI.3 e och f till förordning (EG) nr 1234/2007.

De resterande 15 procenten av druvorna ska komma från det geografiskt avgränsade området för den berörda ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen.”

| (8) | Bilaga XII ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga XII ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning.

| (9) | Bilaga XV ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Bilaga XV ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning.

| (10) | I bilaga XVII ska punkt 4 b ska första och andra strecksatserna ersättas med följande:






  ”— | Tokaj, |
| --- | --- | --- |

(10)

I bilaga XVII ska punkt 4 b ska första och andra strecksatserna ersättas med följande:

”—

Tokaj,

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj”. |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 maj 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 193, 24.7.2009, s. 60.

2

(3)  EUT L 87, 24.3.2006, s. 2.

3

(4)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.”

4

---

BILAGA I

”BILAGA XII

FÖRTECKNING ÖVER DE TRADITIONELLA UTTRYCK SOM AVSES I ARTIKEL 40

| Traditionella uttryck | Språk | Viner (1) | Sammanfattande definition/användningsvillkor (2) | Berörda tredjeländer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DEL A:   Traditionella uttryck som avses i artikel 118u.1 a i förordning (EG) nr 1234/2007 |
| BELGIEN |
| Appellation d'origine contrôlée | Franska | SUB

  (1, 4) | Traditionella uttryck som används i stället för ’skyddad ursprungsbeteckning’ | |
| Gecontroleerde oorsprongsbenaming | Nederländska | SUB

  (1, 4) | |
| Landwijn | Nederländska | SGB

  (1) | Traditionella uttryck som används i stället för ’skyddad geografisk beteckning’ | |
| Vin de pays | Franska | SGB

  (1) | |
| BULGARIEN |
| Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

  (guaranteed designation of origin) | Bulgariska | SUB

  (1, 3, 4) | Traditionella uttryck som används i stället för ’skyddad ursprungsbeteckning’ eller ’skyddad geografisk beteckning’
  14.4.2000 | |
| Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

  (guaranteed and controlled designation of origin) | Bulgariska | SUB

  (1, 3, 4) | |
| Благородно сладко вино (БСВ)

  (noble sweet wine) | Bulgariska | SUB

  (3) | |
| Pегионално вино

  (Regional wine) | Bulgariska | SGB

  (1, 3, 4) | |
| TJECKIEN |
| Jakostní šumivé víno stanovené oblasti | Tjeckiska | SUB

  (4) | Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor som har skördats på en angiven vingård i det berörda området, det vin som har använts för att framställa mousserande kvalitetsvin i den specifika regionen har framställts i vinodlingsområdet. Avkastningen per hektar har inte överskridits i det definierade området. Vinet uppfyller de kvalitetskrav som fastställs i tillämpningsförordningen. | |
| Jakostní víno | Tjeckiska | SUB

  (1) | Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor som har skördats på en angiven vingård i det berörda området, avkastningen per hektar har inte ökats, de druvor som vinet har framställts av har haft en sockerhalt på minst 15°NM (normalised must-weight), vinskörden och vinframställningen har, med undantag för buteljeringen, utförts i den berörda vinregionen, vinet uppfyller kvalitetskraven i tillämpningsförordningen. | |
| Jakostní víno odrůdové | Tjeckiska | SUB

  (1) | Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll och har framställts av druvor, mäsk och vinmust, vinet har framställts av druvor som skördats på den angivna vingården eller av en blandning av kvalitetsviner av högst tre druvsorter. | |
| Jakostní víno známkové | Tjeckiska | SUB

  (1) | Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll och har framställts av druvor, mäsk och vinmust, eventuellt från vin som har framställts av druvor som skördats på den angivna vingården. | |
| Jakostní víno s přívlastkem, kompletterat med:







  — | Kabinetní víno |

Traditionella uttryck

Språk

Viner (1)

Sammanfattande definition/användningsvillkor (2)

Berörda tredjeländer

DEL A:   Traditionella uttryck som avses i artikel 118u.1 a i förordning (EG) nr 1234/2007

BELGIEN

Appellation d'origine contrôlée

Franska

SUB

(1, 4)

Traditionella uttryck som används i stället för ’skyddad ursprungsbeteckning’

Gecontroleerde oorsprongsbenaming

Nederländska

SUB

(1, 4)

Landwijn

Nederländska

SGB

(1)

Traditionella uttryck som används i stället för ’skyddad geografisk beteckning’

Vin de pays

Franska

SGB

(1)

BULGARIEN

Гарантирано наименование запроизход (ГНП)

(guaranteed designation of origin)

Bulgariska

SUB

(1, 3, 4)

Traditionella uttryck som används i stället för ’skyddad ursprungsbeteckning’ eller ’skyddad geografisk beteckning’

14.4.2000

Гарантирано и контролиранонаименование за произход (ГКНП)

(guaranteed and controlled designation of origin)

Bulgariska

SUB

(1, 3, 4)

Благородно сладко вино (БСВ)

(noble sweet wine)

Bulgariska

SUB

(3)

Pегионално вино

(Regional wine)

Bulgariska

SGB

(1, 3, 4)

TJECKIEN

Jakostní šumivé víno stanovené oblasti

Tjeckiska

SUB

(4)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor som har skördats på en angiven vingård i det berörda området, det vin som har använts för att framställa mousserande kvalitetsvin i den specifika regionen har framställts i vinodlingsområdet. Avkastningen per hektar har inte överskridits i det definierade området. Vinet uppfyller de kvalitetskrav som fastställs i tillämpningsförordningen.

Jakostní víno

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor som har skördats på en angiven vingård i det berörda området, avkastningen per hektar har inte ökats, de druvor som vinet har framställts av har haft en sockerhalt på minst 15°NM (normalised must-weight), vinskörden och vinframställningen har, med undantag för buteljeringen, utförts i den berörda vinregionen, vinet uppfyller kvalitetskraven i tillämpningsförordningen.

Jakostní víno odrůdové

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll och har framställts av druvor, mäsk och vinmust, vinet har framställts av druvor som skördats på den angivna vingården eller av en blandning av kvalitetsviner av högst tre druvsorter.

Jakostní víno známkové

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll och har framställts av druvor, mäsk och vinmust, eventuellt från vin som har framställts av druvor som skördats på den angivna vingården.

Jakostní víno s přívlastkem, kompletterat med:

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor, mäsk eller vinmust som eventuellt kommer från vin som har framställts av druvor som har skördats på den angivna vingården i det berörda området eller delområdet; avkastningen per hektar har inte överskridits; vinet har framställts av druvor av en druvsort eller en blandning av druvsorter, vars ursprung, sockerhalt och vikt och angrepp av gråröta Botrytis cinerea P. i form av ädelröta har kontrollerats av myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, vinet uppfyller kraven för en särskild sorts kvalitetsvin med bestämning, vinet kan också ha framställts genom en blandning av kvalitetsviner med bestämning, vinet uppfyller kvalitetskraven i tillämpningsförordningen, vinet har klassificerats av myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll som kvalitetsvin med någon av följande bestämningar:

| — | ’Kabinetní víno’ får endast framställas av druvor vars sockerhalt uppgår till minst 19° NM, |
| --- | --- |

—

’Kabinetní víno’ får endast framställas av druvor vars sockerhalt uppgår till minst 19° NM,

| — | ’Pozdní sběr’ får endast framställas av druvor med en sockerhalt på minst 21° NM, |
| --- | --- |

—

’Pozdní sběr’ får endast framställas av druvor med en sockerhalt på minst 21° NM,

| — | ’Výběr z hroznů’ får endast framställas av druvor med en sockerhalt på minst 24° NM, |
| --- | --- |

—

’Výběr z hroznů’ får endast framställas av druvor med en sockerhalt på minst 24° NM,

| — | ’Výběr z bobulí’ får endast framställas av utvalda övermogna druvor med en sockerhalt på minst 27° NM, |
| --- | --- |

—

’Výběr z bobulí’ får endast framställas av utvalda övermogna druvor med en sockerhalt på minst 27° NM,

| — | ’Výběr z cibéb’ får endast framställas av utvalda övermogna druvor med ädelröta eller från övermogna druvor, med en sockerhalt på minst 32° NM, |
| --- | --- |

—

’Výběr z cibéb’ får endast framställas av utvalda övermogna druvor med ädelröta eller från övermogna druvor, med en sockerhalt på minst 32° NM,

| — | ’Ledové víno’ får endast framställas av druvor som skördats vid en temperatur på högst -7°C och som under skörden och behandlingen har frusit; den erhållna vinmustens sockerhalt ska uppgå till minst 27° NM, |
| --- | --- |

—

’Ledové víno’ får endast framställas av druvor som skördats vid en temperatur på högst -7°C och som under skörden och behandlingen har frusit; den erhållna vinmustens sockerhalt ska uppgå till minst 27° NM,

| — | ’Slámové víno’ får endast framställas av druvor som före behandlingen har förvarats på en bädd av halm eller vass eller vid behov hängts i ett ventilerat rum i minst tre månader, och den erhållna mustens sockerhalt ska uppgå till minst 27° NM. |
| --- | --- |

—

’Slámové víno’ får endast framställas av druvor som före behandlingen har förvarats på en bädd av halm eller vass eller vid behov hängts i ett ventilerat rum i minst tre månader, och den erhållna mustens sockerhalt ska uppgå till minst 27° NM.

Pozdní sběr

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor som har skördats på en angiven vingård i det berörda området, avkastningen per hektar har inte ökats, de druvor som vinet framställts av har haft en lägsta sockerhalt på 21 °NM, vinskörden och vinframställningen har, med undantag för buteljeringen, utförts i den berörda vinregionen, vinet uppfyller kvalitetskraven i tillämpningsförordningen.

Víno s přívlastkem, kompletterat med:

| — | Kabinetní víno |
| --- | --- |

—

Kabinetní víno

| — | Pozdní sběr |
| --- | --- |

—

Pozdní sběr

| — | Výběr z hroznů |
| --- | --- |

—

Výběr z hroznů

| — | Výběr z bobulí |
| --- | --- |

—

Výběr z bobulí

| — | Výběr z cibéb |
| --- | --- |

—

Výběr z cibéb

| — | Ledové víno |
| --- | --- |

—

Ledové víno

| — | Slámové víno |
| --- | --- |

—

Slámové víno

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor, mäsk eller vinmust som eventuellt kommer från vin som har framställts av druvor som har skördats på den angivna vingården i det berörda området eller delområdet; avkastningen per hektar har inte överskridits; vinet har framställts av druvor av en druvsort eller en blandning av druvsorter, vars ursprung, sockerhalt och vikt och angrepp av gråröta Botrytis cinerea P. i form av ädelröta har kontrollerats av myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, vinet uppfyller kraven för en särskild sorts kvalitetsvin med bestämning, vinet kan också ha framställts genom en blandning av kvalitetsviner med bestämning, vinet uppfyller kvalitetskraven i tillämpningsförordningen, vinet har klassificerats av myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll som kvalitetsvin med någon av följande bestämningar:

| — | ’Kabinetní víno’ får endast framställas av druvor vars sockerhalt uppgår till minst 19° NM, |
| --- | --- |

—

’Kabinetní víno’ får endast framställas av druvor vars sockerhalt uppgår till minst 19° NM,

| — | ’Pozdní sběr’ får endast framställas av druvor med en sockerhalt på minst 21° NM, |
| --- | --- |

—

’Pozdní sběr’ får endast framställas av druvor med en sockerhalt på minst 21° NM,

| — | ’Výběr z hroznů’ får endast framställas av druvor med en sockerhalt på minst 24° NM, |
| --- | --- |

—

’Výběr z hroznů’ får endast framställas av druvor med en sockerhalt på minst 24° NM,

| — | ’Výběr z bobulí’ får endast framställas av utvalda övermogna druvor med en sockerhalt på minst 27° NM, |
| --- | --- |

—

’Výběr z bobulí’ får endast framställas av utvalda övermogna druvor med en sockerhalt på minst 27° NM,

| — | ’Výběr z cibéb’ får endast framställas av utvalda övermogna druvor med ädelröta eller från övermogna druvor, med en sockerhalt på minst 32° NM, |
| --- | --- |

—

’Výběr z cibéb’ får endast framställas av utvalda övermogna druvor med ädelröta eller från övermogna druvor, med en sockerhalt på minst 32° NM,

| — | ’Ledové víno’ får endast framställas av druvor som skördats vid en temperatur på högst -7°C och som under skörden och behandlingen har frusit; den erhållna vinmustens sockerhalt ska uppgå till minst 27° NM, |
| --- | --- |

—

’Ledové víno’ får endast framställas av druvor som skördats vid en temperatur på högst -7°C och som under skörden och behandlingen har frusit; den erhållna vinmustens sockerhalt ska uppgå till minst 27° NM,

| — | ’Slámové víno’ får endast framställas av druvor som före behandlingen har förvarats på en bädd av halm eller vass eller vid behov hängts i ett ventilerat rum i minst tre månader, och den erhållna mustens sockerhalt ska uppgå till minst 27° NM. |
| --- | --- |

—

’Slámové víno’ får endast framställas av druvor som före behandlingen har förvarats på en bädd av halm eller vass eller vid behov hängts i ett ventilerat rum i minst tre månader, och den erhållna mustens sockerhalt ska uppgå till minst 27° NM.

Jakostní likérové víno

Tjeckiska

SUB

(3)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor som har skördats på den berörda vingården i den specifika regionen, avkastningen per hektar har inte överskridits, framställningen har skett i den specifika vinregion där druvorna har skördats, vinet uppfyller kvalitetskraven i tillämpningsförordningen.

Zemské víno

Tjeckiska

SGB

(1)

Vinet har framställts av druvor som skördats i Tjeckien som är lämpliga för framställning av kvalitetsvin i den specifika regionen, eller av druvsorter som uppförts på förteckningen över druvsorter i tillämpningsförordningen, vinet får endast märkas med den geografiska beteckning som fastställs i tillämpningsförordningen; för framställning av bordsvin med geografisk beteckning får endast de druvor användas av vilka vinet framställts, vars sockerhalt uppgår till minst 14 °NM och som skördats i det geografiska området, vinet har en geografisk beteckning i enlighet med denna punkt och uppfyller kvalitetskraven i tillämpningsförordningen; det är förbjudet att använda namnet på andra geografiska områden än de som anges i tillämpningsförordningen.

Víno originální certifikace (VOC eller V.O.C.)

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet ska framställas inom vinregionen eller i ett mindre område; producenten ska vara medlem i den organisation som får bevilja ett vin en ursprungscertifiering i enlighet med lagen; vinet ska minst uppfylla kvalitetskraven i denna lag, vinet uppfyller kraven i beslutet om tillstånd att bevilja vinet en ursprungscertifiering; dessutom måste vinet uppfylla kraven för särskilda vinsorter i denna lag.

DANMARK

Regional vin

Danska

SGB

(1, 3, 4)

Vin eller mousserande vin som framställs i Danmark i enlighet med bestämmelserna i nationell lagstiftning. Vinet genomgår organoleptisk och analytisk bedömning. Vinets specifika karaktär och egenskaper beror dels på produktionsområdet, dels på de druvor som använts och dels på producentens och vintillverkarens kunskaper.

TYSKLAND

Prädikatswein (Qualitätswein mit Prädikat (3)), kompletterat med:

| — | Kabinett |
| --- | --- |

—

Kabinett

| — | Spätlese |
| --- | --- |

—

Spätlese

| — | Auslese |
| --- | --- |

—

Auslese

| — | Beerenauslese |
| --- | --- |

—

Beerenauslese

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Tyska

SUB

(1)

Övergripande kategori för viner med särskilda bestämningar med en viss lägsta mustvikt och som inte har berikats (vinet har varken chaptaliserats eller berikats med koncentrerad druvmust), och som åtföljs av något av följande uttryck:

| — | (Kabinett): Första kvalitetsnivån för kvalitetsviner med särskilda bestämningar (Prädikatsweine). Kabinett-viner är lätta och tunna och uppgår till 67–85 grader Öchsle beroende på druvsorten och regionen. |
| --- | --- |

—

(Kabinett): Första kvalitetsnivån för kvalitetsviner med särskilda bestämningar (Prädikatsweine). Kabinett-viner är lätta och tunna och uppgår till 67–85 grader Öchsle beroende på druvsorten och regionen.

| — | (Spätlese): Kvalitetsvin med särskild bestämning vars mustvikt uppgår till 76–95 grader Öchsle beroende på druvsorten och regionen. Druvan ska skördas sent och vara fullmogen. Spätlese-viner har en intensiv smak (inte nödvändigtvis söt). |
| --- | --- |

—

(Spätlese): Kvalitetsvin med särskild bestämning vars mustvikt uppgår till 76–95 grader Öchsle beroende på druvsorten och regionen. Druvan ska skördas sent och vara fullmogen. Spätlese-viner har en intensiv smak (inte nödvändigtvis söt).

| — | (Auslese): Framställs av individuellt utvalda fullmogna druvor som kan koncentreras med botrytis cinerea och vars mustvikt uppgår till 85–100 grader Oechsle beroende på druvsorten och regionen. |
| --- | --- |

—

(Auslese): Framställs av individuellt utvalda fullmogna druvor som kan koncentreras med botrytis cinerea och vars mustvikt uppgår till 85–100 grader Oechsle beroende på druvsorten och regionen.

| — | (Beerenauslese): Framställs av särskilt utvalda fullmogna druvor med en hög sockerhalt tack vare botrytis cinerea (ädelröta). Skördas oftast något efter den normala skörden. Mustvikten ska uppgå till 110–125 grader Öchsle beroende på druvsorten och regionen: viner med mycket sötma och lång hållbarhet. |
| --- | --- |

—

(Beerenauslese): Framställs av särskilt utvalda fullmogna druvor med en hög sockerhalt tack vare botrytis cinerea (ädelröta). Skördas oftast något efter den normala skörden. Mustvikten ska uppgå till 110–125 grader Öchsle beroende på druvsorten och regionen: viner med mycket sötma och lång hållbarhet.

| — | (Trockenbeerenauslese): Viner av mycket hög kvalitet med särskilda bestämningar (Prädikatswein), vars mustvikt överskrider 150 grader Öchsle. Viner inom denna kategori framställs av noga utvalda övermogna druvor vars saft har koncentrerats genom botrytis cinerea (ädelröta). Druvorna har skrumpnat ihop som russin. Dessa viner är mycket söta och har en låg alkoholhalt. |
| --- | --- |

—

(Trockenbeerenauslese): Viner av mycket hög kvalitet med särskilda bestämningar (Prädikatswein), vars mustvikt överskrider 150 grader Öchsle. Viner inom denna kategori framställs av noga utvalda övermogna druvor vars saft har koncentrerats genom botrytis cinerea (ädelröta). Druvorna har skrumpnat ihop som russin. Dessa viner är mycket söta och har en låg alkoholhalt.

| — | (Eiswein): Eiswein ska framställas av druvor som har skördats under hård frost vid en temperatur på under –7 grader Celsius och som pressats i fruset tillstånd. Detta unika vin av mycket hög kvalitet har en extremt hög koncentration av sötma och syrlighet. |
| --- | --- |

—

(Eiswein): Eiswein ska framställas av druvor som har skördats under hård frost vid en temperatur på under –7 grader Celsius och som pressats i fruset tillstånd. Detta unika vin av mycket hög kvalitet har en extremt hög koncentration av sötma och syrlighet.

Qualitätswein, eventuellt kompletterat med b.A. (Qualitätswein bestimmter Anbaugebiete)

Tyska

SUB

(1)

Kvalitetsvin från bestämda regioner som har genomgått en analytisk och organoleptisk undersökning och som uppfyller krav i fråga om druvornas mognad (vinets mustvikt/grader Öchsle).

Qualitätslikörwein, kompletterat med b.A. (Qualitätslikörwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

Tyska

SUB

(3)

Kvalitetslikörvin från bestämda regioner som har genomgått en analytisk och organoleptisk undersökning och som uppfyller krav i fråga om druvornas mognad (vinets mustvikt/grader Öchsle).

Qualitätsperlwein, kompletterat med b.A. (Qualitätsperlwein bestimmter Anbaugebiete) (4)

Tyska

SUB

(8)

Pärlande kvalitetsvin från bestämda regioner som har genomgått en analytisk och organoleptisk undersökning och som uppfyller krav i fråga om druvornas mognad (vinets mustvikt/grader Öchsle).

Sekt b.A. (Sekt bestimmter Anbaugebiete) (4)

Tyska

SUB

(4)

Mousserande kvalitetsvin från bestämda regioner.

Landwein

Tyska

SGB

(1)

Mycket fint vin på grund av dess något högre mustvikt.

Winzersekt (4)

Tyska

SUB

(1)

Mousserande kvalitetsvin som framställs i särskilda vinodlingszoner av druvor som skördas av samma vinodlingsföretag, där tillverkaren omvandlar druvorna till vin som är avsett för framställning av de mousserande kvalitetsviner som framställs i en särskild vinodlingszon. Gäller också för producentgrupper.

GREKLAND

Ονομασία Προέλευσης Ανωτέρας Ποιότητας (ΟΠΑΠ)

(appellation d’origine de qualité supérieure)

Grekiska

SUB

(1, 3, 4, 15, 16)

Namnet på en region eller en specifik administrativt erkänd plats som används som beskrivning för viner som uppfyller följande krav:

| — | Vinerna framställs av druvor av förstklassiga druvsorter av Vitis vinifera som uteslutande kommer från detta geografiska område, vinframställningen sker inom detta område. |
| --- | --- |

—

Vinerna framställs av druvor av förstklassiga druvsorter av Vitis vinifera som uteslutande kommer från detta geografiska område, vinframställningen sker inom detta område.

| — | Vinerna framställs av druvor från vingårdar med låg avkastning per hektar. |
| --- | --- |

—

Vinerna framställs av druvor från vingårdar med låg avkastning per hektar.

| — | Vinernas kvalitet och egenskaper beror väsentligen eller uteslutande på den särskilda geografiska miljön med dess inneboende naturliga och mänskliga faktorer. |
| --- | --- |

—

Vinernas kvalitet och egenskaper beror väsentligen eller uteslutande på den särskilda geografiska miljön med dess inneboende naturliga och mänskliga faktorer.

[L.D. 243/1969 och L.D. 427/76 om förbättring och skydd av vinproduktion.]

Ονομασία Προέλευσης Ελεγχόμενη (ΟΠΕ)

(appellation d'origine contrôlée)

Grekiska

SUB

(3, 15)

Utöver de oumbärliga kraven för ’appellation d’origine de qualité supérieure’ ska viner inom denna kategori uppfylla följande krav:

| — | Vinerna ska framställas av druvor från förstklassiga vingårdar med låg avkastning per hektar som odlats på en jordmån som är lämplig för produktion av kvalitetsviner. |
| --- | --- |

—

Vinerna ska framställas av druvor från förstklassiga vingårdar med låg avkastning per hektar som odlats på en jordmån som är lämplig för produktion av kvalitetsviner.

| — | Vinerna ska uppfylla vissa krav beträffande vingårdarnas beskärningssystem och mustens lägsta sockerhalt. |
| --- | --- |

—

Vinerna ska uppfylla vissa krav beträffande vingårdarnas beskärningssystem och mustens lägsta sockerhalt.

[L.D. 243/1969 och L.D. 427/76 om förbättring och skydd av vinproduktion.]

Οίνος γλυκός φυσικός

(vin doux naturel)

Grekiska

SUB

(3)

Viner inom vinkategorin ’appellation d’origine contrôlée’ eller ’appellation d’origine de qualité supérieure’ som dessutom uppfyller följande krav:

| — | Vinerna ska framställas av druvmust med en ursprunglig naturlig alkoholhalt på minst 12 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Vinerna ska framställas av druvmust med en ursprunglig naturlig alkoholhalt på minst 12 volymprocent.

| — | Vinerna ska ha en verklig alkoholhalt på minst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Vinerna ska ha en verklig alkoholhalt på minst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent.

| — | Vinerna ska ha en total alkoholhalt på minst 17,5 volymprocent. |
| --- | --- |

—

Vinerna ska ha en total alkoholhalt på minst 17,5 volymprocent.

[L.D. 212/1982 om registrering av viner med ursprungsbeteckningen ’Samos’.]

Οίνος φυσικώς γλυκύς

(vin naturellement doux)

Grekiska

SUB

(3, 15, 16)

Viner inom vinkategorin ’appellation d’origine contrôlée’ eller ’appellation d’origine de qualité supérieure’ som dessutom uppfyller följande krav:

| — | Vinerna framställs av druvor som förvarats i sol eller skugga. |
| --- | --- |

—

Vinerna framställs av druvor som förvarats i sol eller skugga.

| — | Vinerna framställs utan tillsatser. |
| --- | --- |

—

Vinerna framställs utan tillsatser.

| — | Vinerna har en naturlig alkoholhalt på minst 17 volymprocent (eller 300 gram socker per liter). |
| --- | --- |

—

Vinerna har en naturlig alkoholhalt på minst 17 volymprocent (eller 300 gram socker per liter).

[L.D. 212/1982 om registrering av viner med ursprungsbeteckningen ’Samos’.]

ονομασία κατά παράδοση

(appellation traditionnelle)

Grekiska

SGB

(1)

Viner som uteslutande framställs i Grekland och dessutom

| — | viner med den traditionella benämningen Retsina, som framställs av druvmust som behandlats med kåda från Aleppotall, och |
| --- | --- |

—

viner med den traditionella benämningen Retsina, som framställs av druvmust som behandlats med kåda från Aleppotall, och

| — | viner med den traditionella benämningen Verntea, som framställs av druvor från vingårdar på ön Zakynthos och som uppfyller vissa villkor angående de använda druvsorterna, vingårdarnas avkastning per hektar och mustens sockerhalt. |
| --- | --- |

—

viner med den traditionella benämningen Verntea, som framställs av druvor från vingårdar på ön Zakynthos och som uppfyller vissa villkor angående de använda druvsorterna, vingårdarnas avkastning per hektar och mustens sockerhalt.

[P.D. 514/1979 om framställning, kontroll och skydd av kådakryddade viner och M.D. 397779/92 om fastställande av krav för användningen av beteckningen ’Verntea Traditional Designation of Zakynthos’.]

τοπικός οίνος

(vin de pays)

Grekiska

SGB

(1, 3, 4, 11, 15, 16)

Namnet på en region eller en specifik administrativt erkänd plats som används som beskrivning för viner som uppfyller följande krav:

| — | Vinerna har en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper som kan hänföras till deras ursprung. |
| --- | --- |

—

Vinerna har en viss kvalitet, ett visst anseende eller andra egenskaper som kan hänföras till deras ursprung.

| — | Minst 85 procent av de druvor som används kommer uteslutande från och framställs inom detta geografiska område. |
| --- | --- |

—

Minst 85 procent av de druvor som används kommer uteslutande från och framställs inom detta geografiska område.

| — | Vinerna framställs av druvsorter som har klassificerats i det specifika området. |
| --- | --- |

—

Vinerna framställs av druvsorter som har klassificerats i det specifika området.

| — | Vinerna framställs av druvor från vingårdar med en jordmån som lämpar sig för vinodling med låg avkastning per hektar. |
| --- | --- |

—

Vinerna framställs av druvor från vingårdar med en jordmån som lämpar sig för vinodling med låg avkastning per hektar.

| — | För varje vin ska en naturlig och verklig alkoholhalt ha fastställts. |
| --- | --- |

—

För varje vin ska en naturlig och verklig alkoholhalt ha fastställts.

[C.M.D. 392169/1999 Allmänna bestämmelser om användningen av termen Regional Wine som beskrivning för bordsvin, ändrad genom C.M.D.321813/2007].

SPANIEN

Denominación de origen (DO)

Spanska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Namn på en region, ett område, en plats eller ett avgränsat område som har erkänts administrativt och som används som beteckning för viner som uppfyller följande krav:

| — | Vinerna ska framställas i regionen, i området, på platsen eller inom det avgränsade området med druvor som odlats där. |
| --- | --- |

—

Vinerna ska framställas i regionen, i området, på platsen eller inom det avgränsade området med druvor som odlats där.

| — | Vinerna ska ha ett mycket gott kommersiellt anseende på grund av sitt ursprung. |
| --- | --- |

—

Vinerna ska ha ett mycket gott kommersiellt anseende på grund av sitt ursprung.

| — | Vinernas kvalitet och egenskaper beror väsentligen eller uteslutande på geografiska faktorer, däribland naturliga och mänskliga faktorer. |
| --- | --- |

—

Vinernas kvalitet och egenskaper beror väsentligen eller uteslutande på geografiska faktorer, däribland naturliga och mänskliga faktorer.

(Lag 24/2003 om vinrankor och vin; andra rättsliga krav fastställs i ovan nämnda lagstiftning och i andra lagar.)

Chile

Denominación de origen calificada (DOCa)

Spanska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Utöver de oumbärliga kraven för ’denominación de origen’, ska ’denominacion de origen calificada’ uppfylla följande krav:

| — | Vinet ska ha beviljats beteckningen ’denominación de origen’ för minst tio år sedan. |
| --- | --- |

—

Vinet ska ha beviljats beteckningen ’denominación de origen’ för minst tio år sedan.

| — | De skyddade produkterna saluförs uteslutande på flaska från vinföretag som är registrerade och belägna inom det avgränsade geografiska området. |
| --- | --- |

—

De skyddade produkterna saluförs uteslutande på flaska från vinföretag som är registrerade och belägna inom det avgränsade geografiska området.

| — | Det område som anses kunna framställa viner med rätt till den beskrivna ursprungsbeteckningen är kartografiskt avgränsat genom varje kommunområde. |
| --- | --- |

—

Det område som anses kunna framställa viner med rätt till den beskrivna ursprungsbeteckningen är kartografiskt avgränsat genom varje kommunområde.

(Lag 24/2003 om vinrankor och vin; andra rättsliga krav fastställs i denna lag och i andra lagar.)

Vino de calidad con indicación geográfica

Spanska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Vin som framställs i en region, ett område, en plats eller en avgränsad plats med druvor från detta område, vars kvalitet, anseende eller egenskaper beror på den geografiska eller mänskliga faktorn, eller både och, och där produktionen av druvan, framställningen av vinet eller dess lagring sker. Dessa viner kännetecknas av uttrycket ’vino de calidad de’ åtföljt av namnet på den region, det område, den plats eller den avgränsade plats där de framställs och tillverkas.

(Lag 24/2003 om vinrankor och vin; andra rättsliga krav fastställs i denna lag och i andra lagar.)

Vino de pago

Spanska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Avser en plats eller en jordbruksanläggning med en särskild jordmån och ett mikroklimat som skiljer platsen eller anläggningen från andra platser i omgivningen, vars benämning har ett traditionellt och allmänt känt samband med odlingen på vingårdar som framställer vin med utmärkta egenskaper och av hög kvalitet och vars maximala utsträckning begränsas genom regler som fastställts av den behöriga förvaltningen i enlighet med varje regions särskilda egenskaper. Platsens utsträckning får inte motsvara eller överskrida något av de kommunområden på vars territorium eller territorier, om det finns flera, platsen är belägen. Det är underförstått att det finns ett allmänt känt samband med odlingen på de berörda vingårdarna när ’pagons’ benämning normalt har använts i handelsförbindelser för att identifiera viner från området i minst fem år. Alla druvor som används för ’vino de pago’ ska komma från vingårdar belägna i detta ’pago’ och vinet ska framställas, förvaras, och i tillämpliga fall lagras åtskilt från andra viner.

(Lag 24/2003 om vinrankor och vin; andra rättsliga krav fastställs i denna lag och i andra lagar.)

Vino de pago calificado

Spanska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

I de fall då hela ’pagon’ omfattas av den territoriella räckvidden för en kvalificerad ursprungsbeteckning får vinet betecknas som ett ’vino de pago calificado’, och det vin som framställs där ska alltid märkas med uttrycket ’de pago calificado’ om det uppfyller kraven för viner med kvalificerad ursprungsbeteckning och har registrerats i området.

(Lag 24/2003 om vinrankor och vin; andra rättsliga krav fastställs i denna lag och i andra lagar.)

Vino de la tierra

Spanska

SGB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16)

Följande krav gäller användningen av det traditionella uttrycket ’vino de la tierra’ som åtföljs av en geografisk beteckning:

| 1. | Vid regleringen av de geografiska beteckningar för produkter som avses i artikel 1 ska minst följande aspekter beaktas:






  a) | Den eller de vinkategorier som beteckningen gäller. |
| --- | --- | --- |

1.

Vid regleringen av de geografiska beteckningar för produkter som avses i artikel 1 ska minst följande aspekter beaktas:

a)

Den eller de vinkategorier som beteckningen gäller.

| b) | Namnet på den geografiska beteckning som ska användas. |
| --- | --- |

b)

Namnet på den geografiska beteckning som ska användas.

| c) | Den exakta avgränsningen av det geografiska området. |
| --- | --- |

c)

Den exakta avgränsningen av det geografiska området.

| d) | Uppgift om vilka druvsorter som ska användas. |
| --- | --- |

d)

Uppgift om vilka druvsorter som ska användas.

| e) | Den lägsta naturliga volymalkoholhalten för de olika vintyper för vilka beteckningen får användas. |
| --- | --- |

e)

Den lägsta naturliga volymalkoholhalten för de olika vintyper för vilka beteckningen får användas.

| f) | En bedömning av eller uppgift om de organoleptiska egenskaperna. |
| --- | --- |

f)

En bedömning av eller uppgift om de organoleptiska egenskaperna.

| g) | Vilka kontroller som gäller för vinerna och som ska utföras av ett offentligt eller privat organ. |
| --- | --- |

g)

Vilka kontroller som gäller för vinerna och som ska utföras av ett offentligt eller privat organ.

| 2. | Användningen av en geografisk beteckning som benämning på viner som framställts av en blandning av viner som framställts av druvor som skördats i olika produktionsområden är tillåten om minst 85 procent av vinet kommer från det produktionsområde vars namn används. |
| --- | --- |

2.

Användningen av en geografisk beteckning som benämning på viner som framställts av en blandning av viner som framställts av druvor som skördats i olika produktionsområden är tillåten om minst 85 procent av vinet kommer från det produktionsområde vars namn används.

(Lag 24/2003 om vinrankor och vin, dekret 1126/2003)

Vino dulce natural

Spanska

SUB

(3)

(Bilaga III, punkt B.6 i kommissionens förordning (EG) nr 606/2009)

Vino Generoso

Spanska

SUB

(3)

(Bilaga III, punkt B.8 i kommissionens förordning (EG) nr 606/2009)

Chile

Vino Generoso de licor

Spanska

SUB

(3)

(Bilaga III, punkt B.10 i kommissionens förordning (EG) nr 606/2009)

FRANKRIKE

Appellation d'origine contrôlée

Franska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Namn på en plats som används för att beskriva en produkt från denna plats, vars kvalitet eller egenskaper väsentligen eller uteslutande beror på en särskild geografisk miljö med dess inneboende naturliga eller mänskliga faktorer. Produkten är välkänd och dess produktion är underställd kontrollförfaranden som omfattar identifiering av aktörerna, kontroll av produktionsvillkoren och kontroll av produkterna.

Algeriet

Schweiz

Tunisien

Appellation [...] contrôlée

Franska

Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure

Franska

Vin doux naturel

Franska

SUB

(3)

Muterat vin, dvs. vin vars alkoholjäsning avbrutits genom tillsats av neutral vinalkohol. Denna process syftar till att öka vinets alkoholhalt och samtidigt bevara merparten av druvans naturliga socker.

Beroende på vilken typ av naturligt söta viner som framställs, dvs. vita, röda eller rosa, sker muteringen under ett bestämt skede av alkoholjäsningen, med eller utan maceration.

Vin de pays

Franska

SGB

(1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15, 16)

Viner med geografisk beteckning som ska uppfylla stränga produktionsvillkor som fastställts genom ’arrêté’ om till exempel maximal avkastning, lägsta alkoholhalt, druvsort och stränga analytiska bestämmelser.

ITALIEN

Denominazione di origine controllata (D.O.C.)

Italienska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Viner med ursprungsbeteckning som avser det geografiska namnet på en vinodlingszon som utmärks av en specifik produktion och som används för att beskriva en renommerad kvalitetsprodukt vars egenskaper beror på den geografiska miljön och den mänskliga faktorn. I nämnda lag anges för de italienska beteckningarna det specifika traditionella uttrycket ’D.O.C.’ som tydliggör ovanstående koncept med en högkvalitativ och traditionell ursprungsbeteckning.

[Lag nr 164 av den 10 februari 1992]

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung

Tyska

Kontrolirano poreklo

Slovenska

Denominazione di origine controllata e garanttia (D.O.C.G.)

Italienska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

Denna beteckning liknar definitionen D.O.C., men innehåller också ordet ’garanterad’ och används därför för viner med ett särskilt värde som har varit erkända som DOC-viner i minst fem år. Dessa viner saluförs i behållare på fem liter och märks med en statlig identifikationsmärkning för att ge konsumenterna en bättre garanti.

[Lag nr 164 av den 10 februari 1992]

Kontrollierte und garantierte Ursprungsbezeichnung

Tyska

Kontrolirano in garantirano poreklo

Slovenska

Vino dolce naturale

Italienska

SUB

(1, 3, 11, 15)

Ett traditionellt uttryck som används för att beskriva och beteckna vissa viner som framställs av lätt torkade druvor och som innehåller en viss andel restsocker från druvorna och framställs utan tillsatsprocesser.

Användningen regleras genom specifika dekret om olika viner.

Indicazione geografica tipica (IGT)

Italienska

SGB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 15, 16)

En uteslutande italiensk term som fastställs i lag nr 164 av den 10 februari 1992 som beskrivning av viner med en geografisk beteckning vars specifika egenskaper och kvalitetsnivå beror på det geografiska område där druvorna odlas.

Landwein

Tyska

Vin de pays

Franska

Deželna oznaka

Slovenska

CYPERN

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης (ΟΕΟΠ)

(Controlled Designation of Origin)

Grekiska

SUB

(1,3,4,5,6,8,9,11,15,16)

Viner med skyddad ursprungsbeteckning

Κ.Δ.Π.403/2005 Αρ.4025/19.8.2005/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.212/2005 Αρ.3896/26.04.2005/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Κ.Δ.Π.706/2004 Αρ.3895/27.08.2004/Ε.Ε. Παρ.ΙΙΙ (Ι)

Τοπικός Οίνος

(Regional Wine)

Grekiska

SGB

(1,3,4,5,6,8,9,11,15,16)

Viner med skyddad geografisk beteckning

Κ.Δ.Π. 704/2004 Αρ.3895/27.8.2004/Ε.Ε. Παρ. ΙΙΙ(Ι)

LUXEMBURG

Crémant de Luxembourg

Franska

SUB

(4)

[Regeringsförordning av den 4 januari 1991] De viktigaste produktionsvillkoren är följande:

| — | Druvorna ska skördas för hand och väljas ut särskilt för framställningen av Crémant. |
| --- | --- |

—

Druvorna ska skördas för hand och väljas ut särskilt för framställningen av Crémant.

| — | Cuvéen för basviner ska uppfylla de kvalitetsnormer som gäller för kvalitetsviner. |
| --- | --- |

—

Cuvéen för basviner ska uppfylla de kvalitetsnormer som gäller för kvalitetsviner.

| — | Vinet framställs av must som erhålls genom pressning av hela druvor, och för mousserande vita eller ’roséviner’ får mustmängden inte överskrida 100 liter per 150 kilo druvor. |
| --- | --- |

—

Vinet framställs av must som erhålls genom pressning av hela druvor, och för mousserande vita eller ’roséviner’ får mustmängden inte överskrida 100 liter per 150 kilo druvor.

| — | Vinet jäses på flaska enligt en traditionell metod. |
| --- | --- |

—

Vinet jäses på flaska enligt en traditionell metod.

| — | Den totala svaveldioxidhalten får inte överskrida 150 mg/liter. |
| --- | --- |

—

Den totala svaveldioxidhalten får inte överskrida 150 mg/liter.

| — | Det lägsta koldioxidtrycket får inte underskrida 4 atmosfär vid 20o C. |
| --- | --- |

—

Det lägsta koldioxidtrycket får inte underskrida 4 atmosfär vid 20o C.

| — | Sockerhalten underskrider 50 g/liter. |
| --- | --- |

—

Sockerhalten underskrider 50 g/liter.

Marque nationale, kompletterat med:

| — | appellation contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation contrôlée

| — | appellation d'origine contrôlée |
| --- | --- |

—

appellation d'origine contrôlée

Franska

SUB

(1, 4)

(Viner):

Märkningen ’Marque nationale’ (nationellt kvalitetsmärke) för viner med beteckningen ’Moselle luxembourgeoise’ infördes genom en regeringsförordning av den 12 mars 1935. Märkningen ’Marque nationale – appellation contrôlée’ på den rektangulära etikett som fästs på flaskans baksida certifierar den statligt kontrollerade produktionen och vinets kvalitet. Märkningen beviljas av byrån för ’Marque nationale’. Endast viner från Luxemburg som inte har blandats med utländska viner och som uppfyller de nationella kraven och EU-kraven får beviljas denna märkning. Viner med denna märkning ska också saluföras på flaska och druvorna ska uteslutande ha odlats och behandlats inom det nationella produktionsområdet. Vinerna granskas systematiskt genom analytiska och organoleptiska prover.

(Mousserande viner):

Märkningen ’Marque nationale’ för mousserande viner från Luxemburg infördes genom en regeringsförordning av den 18 mars 1988, och utgör en garanti för att

| — | det mousserande vinet uteslutande framställs av viner som är lämpliga för framställning av kvalitetsviner från Luxembourg Moselle, |
| --- | --- |

—

det mousserande vinet uteslutande framställs av viner som är lämpliga för framställning av kvalitetsviner från Luxembourg Moselle,

| — | vinet uppfyller de kvalitetskriterier som fastställts i de nationella förordningarna och i EG-förordningarna, |
| --- | --- |

—

vinet uppfyller de kvalitetskriterier som fastställts i de nationella förordningarna och i EG-förordningarna,

| — | vinet genomgår statliga kontroller. |
| --- | --- |

—

vinet genomgår statliga kontroller.

UNGERN

Minőségi bor

Ungerska

SUB

(1)

Betyder ’kvalitetsvin’ och betecknar viner med skyddad ursprungsbeteckning.

Védett eredetű bor

Ungerska

SUB

(1)

Betecknar vin med skyddat ursprung.

Tájbor

Ungerska

SGB

(1)

Betyder ’lantvin’ och betecknar viner med skyddad geografisk beteckning.

MALTA

Denominazzjoni ta’ Origini Kontrollata (D.O.K.)

Maltesiska

SUB

(1)

[Government Gazette nr. 17965 av den 5 september 2006]

Indikazzjoni Ġeografika Tipika (I.G.T.)

Maltesiska

SGB

(1)

[Government Gazette nr. 17965 av den 5 september 2006]

NEDERLÄNDERNA

Landwijn

Nederländska

SGB

(1)

Detta vin skördas och framställs på nederländskt territorium. Namnet på den provins där druvorna är skördade får anges på etiketten. Vinets alkoholhalt ska vara minst 6,5 volymprocent. För att detta vin ska få framställas i Nederländerna får endast druvsorter som finns upptagna i den nationella förteckningen användas.

ÖSTERRIKE

Districtus Austriae Controllatus (DAC)

Latin

SUB

(1)

Villkoren för dessa kvalitetsviner (till exempel sorter, smak, alkoholhalt) fastställs av en regional kommitté.

Prädikatswein, eventuellt kompletterat med:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Tyska

SUB

(1)

Dessa viner är kvalitetsviner och definieras huvudsakligen genom druvornas naturliga sockerhalt och skördeförhållandena. Tillsatser eller sötning är förbjudet.

Ausbruch/Ausbruchwein: Framställs av övermogna druvor med angrepp av botrytis med en naturlig sockerhalt på minst 27°Klosterneuburger Mostwaage (KMW). För högre utvinning kan färsk must eller vin tillsättas.

Auslese/Auslesewein: Framställs av mycket noggrant utvalda druvor med en naturlig sockerhalt på minst 21° KMW.

Beerenauslese/Beerenauslesewein: Framställs av övermogna utvalda druvor och/eller druvor med angrepp av botrytis med en naturlig sockerhalt på minst 25° KMW.

Kabinett/Kabinettwein: Framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 17° KMW.

Schilfwein, Strohwein: Druvorna ska förvaras och torkas naturligt på en bädd av vass eller halm i minst tre månader före pressningen och sockerhalten ska uppgå till minst 25° KMW.

Spätlese/Spätlesewein: Framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 19° KMW.

Trockenbeerenauslese: Ska huvudsakligen framställas av druvor med angrepp av botrytis och av naturligt skrumpna druvor med en sockerhalt på minst 30° KMW.

Eiswein: Druvorna ska ha frusit naturligt under skörden och pressningen och ska ha en sockerhalt på minst 25° KMW.

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart, eventuellt kompletterat med:

| — | Ausbruch / Ausbruchwein |
| --- | --- |

—

Ausbruch / Ausbruchwein

| — | Auslese / Auslesewein |
| --- | --- |

—

Auslese / Auslesewein

| — | Beerenauslese / Beerenauslesewein |
| --- | --- |

—

Beerenauslese / Beerenauslesewein

| — | Kabinett / Kabinettwein |
| --- | --- |

—

Kabinett / Kabinettwein

| — | Schilfwein |
| --- | --- |

—

Schilfwein

| — | Spätlese / Spätlesewein |
| --- | --- |

—

Spätlese / Spätlesewein

| — | Strohwein |
| --- | --- |

—

Strohwein

| — | Trockenbeerenauslese |
| --- | --- |

—

Trockenbeerenauslese

| — | Eiswein |
| --- | --- |

—

Eiswein

Qualitätswein

Tyska

SUB

(1)

Framställs av fullmogna druvor och vissa druvsorter med en naturlig sockerhalt på minst 15° KMW och en maximal avkastning på 6 750 liter/hektar. Vinet får endast säljas med ett kontrollnummer för kvalitetsvin.

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Landwein

Tyska

SGB

(1)

Framställs av fullmogna druvor och vissa druvsorter med en naturlig sockerhalt på minst 14° KMW och en maximal avkastning på 6 750 liter/hektar.

PORTUGAL

Denominação de origem (D.O.)

Portugisiska

SUB

(1, 3, 4, 8)

Ett geografiskt namn på en region eller en särskild plats, eller ett traditionellt uttryck som förknippas med ett geografiskt ursprung eller inte, som används för att beskriva eller identifiera en produkt som framställs av druvor från denna region eller specifika plats och vars kvalitet eller egenskaper väsentligen eller uteslutande beror på särskilda geografiska egenskaper och deras inneboende naturliga och mänskliga faktorer, och vars produktion sker inom detta avgränsade område eller denna geografiska region.

[Decreto-Lei nr 212/2004, av den 23 augusti 2004.]

Denominação de origem controlada (D.O.C.)

Portugisiska

SUB

(1, 3, 4, 8)

Märkningen av vinprodukter som har rätt till en ursprungsbeteckning kan inkludera följande beteckningar: ’Denominação de Origem Controlada’ eller ’DOC’.

[Decreto-Lei nr 212/2004, av den 23 de Agosto]

Indicação de proveniência regulamentada (I.P.R.)

Portugisiska

SUB

(1, 3, 4, 8)

Namn på ett land, en region eller en specifik plats, eller ett traditionellt uttryck, som förknippas med ett geografiskt ursprung eller inte, som används för att beskriva eller identifiera en vinprodukt som till minst 85 procent består av druvor som skördats inom detta område när det gäller en specifik plats eller region, vars anseende, specifika kvalitet eller andra egenskaper kan tillskrivas detta geografiska ursprung och vars produktion sker inom detta avgränsade geografiska område eller denna region.

[Decreto-Lei nr 212/2004, av den 23 augusti 2004.]

Vinho doce natural

Portugisiska

SUB

(3)

Vin med hög sockerhalt, framställt av sent skördade druvor eller druvor med ädelröta.

[Portaria nr 166/1986, av den 26 juni 1986.]

Vinho generoso

Portugisiska

SUB

(3)

Likörviner som traditionellt framställs i de avgränsade regionerna Douro, Madeira, Setúbal och Carcavelos, som kallas respektive ’Port Wine’ eller ’Porto’, och dess översättningar till andra språk, eller ’Madeira Wine’ eller ’Madeira’, och dess översättningar till andra språk, ’Moscatel de Setúbal’ eller ’Setúbal’ och ’Carcavelos’.

[Decreto-Lei nr 166/1986, av den 26 juni 1986.]

Vinho regional

Portugisiska

SGB

(1)

Märkningen av vinprodukter som har rätt till en geografisk beteckning kan inkludera följande uttryck: ’Vinho Regional’ eller ’Vinho da Região de’.

[Decreto-Lei nr 212/2004, av den 23 augusti 2004.]

RUMÄNIEN

Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.), kompletterat med:

| — | Cules la maturitate deplină – C.M.D. |
| --- | --- |

—

Cules la maturitate deplină – C.M.D.

| — | Cules târziu – C.T. |
| --- | --- |

—

Cules târziu – C.T.

| — | Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B. |
| --- | --- |

—

Cules la înnobilarea boabelor – C.I.B.

Rumänska

SUB

(1, 3, 8, 15, 16)

Viner med ursprungsbeteckning är viner som framställs av druvor som odlas i avgränsade områden som utmärks av klimat-, jordmåns- och exponeringsförhållanden som är gynnsamma för skördekvaliteten och som uppfyller följande krav:

| a) | De druvor som vinet framställs av kommer uteslutande från de respektive avgränsade områdena. |
| --- | --- |

a)

De druvor som vinet framställs av kommer uteslutande från de respektive avgränsade områdena.

| b) | Produktionen sker inom respektive geografiskt område. |
| --- | --- |

b)

Produktionen sker inom respektive geografiskt område.

| c) | Vinets kvalitet och egenskaper beror väsentligen eller uteslutande på en särskild geografisk miljö med inneboende naturliga och mänskliga faktorer. |
| --- | --- |

c)

Vinets kvalitet och egenskaper beror väsentligen eller uteslutande på en särskild geografisk miljö med inneboende naturliga och mänskliga faktorer.

| d) | Vinerna framställs av druvsorter av Vitis vinifera. |
| --- | --- |

d)

Vinerna framställs av druvsorter av Vitis vinifera.

I enlighet med druvornas mognadsstadium och dess kvalitetsegenskaper vid skörd klassificeras viner med ursprungsbeteckning på följande sätt:

| a) | DOC – CMD – vin med ursprungsbeteckning som framställs av druvor som är fullmogna vid skörd. |
| --- | --- |

a)

DOC – CMD – vin med ursprungsbeteckning som framställs av druvor som är fullmogna vid skörd.

| b) | DOC – CMD – vin med ursprungsbeteckning som framställs av druvor som skördas sent. |
| --- | --- |

b)

DOC – CMD – vin med ursprungsbeteckning som framställs av druvor som skördas sent.

| c) | DOC – CIB – vin med ursprungsbeteckning som skördas när druvan förädlats. |
| --- | --- |

c)

DOC – CIB – vin med ursprungsbeteckning som skördas när druvan förädlats.

Vin spumant cu denumire de origine controlată (D.O.C.)

Rumänska

SUB

(5, 6)

Mousserande viner med skyddad ursprungsbeteckning framställs av druvsorter som rekommenderas för denna typ av produktion och som odlas i specifika vingårdar där vinet framställs som råmaterial och endast behandlas inom det tillåtna området före saluföringen.

Vin cu indicație geografică

Rumänska

SGB

(1, 4, 9, 15, 16)

Vin med geografisk beteckning framställs av druvor som skördas vid specifika vingårdar inom avgränsade områden och som uppfyller följande villkor:

| a) | De har en viss kvalitet, ett visst anseende eller särskilda egenskaper som kan tillskrivas respektive geografiskt ursprung. |
| --- | --- |

a)

De har en viss kvalitet, ett visst anseende eller särskilda egenskaper som kan tillskrivas respektive geografiskt ursprung.

| b) | Minst 85 procent av de druvor som används för vinproduktion kommer uteslutande från detta geografiska område. |
| --- | --- |

b)

Minst 85 procent av de druvor som används för vinproduktion kommer uteslutande från detta geografiska område.

| c) | Produktionen sker inom detta geografiska område. |
| --- | --- |

c)

Produktionen sker inom detta geografiska område.

| d) | Vinerna framställs av druvsorter av Vitis vinifera eller framställs av en blandning av arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis. |
| --- | --- |

d)

Vinerna framställs av druvsorter av Vitis vinifera eller framställs av en blandning av arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis.

Den verkliga alkoholhalten ska uppgå till minst 9,5 volymprocent för viner som produceras i vinodlingszon B och minst 10,0 volymprocent för vinodlingszonerna CI och CII. Den totala alkoholhalten får inte överskrida 15 volymprocent.

SLOVENIEN

Kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom (kakovostno vino ZGP), eventuellt kompletterat med Mlado vino

Slovenska

SUB

(1)

Vin som framställs av fullmogna druvor med en naturlig alkoholhalt på minst 8,5 volymprocent (9,5 volymprocent i zon CII) och en maximal avkastning på 8 000 liter/hektar. En analytisk och organoleptisk utvärdering är obligatorisk.

Kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Kakovostno vino ZGP)

Slovenska

SUB

(1)

Vin som framställs genom en första och andra alkoholjäsning med en verklig alkoholhalt på minst 10 volymprocent, av vilket cuvéens totala alkoholhalt uppgår till lägst 9 volymprocent.

Penina

Slovenska

Vino s priznanim tradicionalnim poimenovanjem (vino PTP)

Slovenska

SUB

(1)

Villkoren för dessa kvalitetsviner fastställs genom en ministerförordning på grundval av detaljerade expertrapporter (om till exempel druvsort, alkoholhalt, avkastning etc.).

Renome

Slovenska

Vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom (vrhunsko vino ZGP), eventuellt kompletterat med:

| — | Pozna trgatev |
| --- | --- |

—

Pozna trgatev

| — | Izbor |
| --- | --- |

—

Izbor

| — | Jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Jagodni izbor

| — | Suhi jagodni izbor |
| --- | --- |

—

Suhi jagodni izbor

| — | Ledeno vino |
| --- | --- |

—

Ledeno vino

| — | Arhivsko vino (Arhiva) |
| --- | --- |

—

Arhivsko vino (Arhiva)

| — | Slamno vino (vino iz sušenega grozdja) |
| --- | --- |

—

Slamno vino (vino iz sušenega grozdja)

Slovenska

SUB

(1)

Vin som framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 83 grader Öchsle och en maximal avkastning på 8 000 liter/hektar.Tillsatser, sötning, syrning eller avsyrning är förbjudet. En analytisk och organoleptisk utvärdering är obligatorisk.

Pozna trgatev: Framställs av övermogna druvor och/eller druvor med ädelröta med en naturlig sockerhalt på minst 92 grader Öchsle.

Izbor: Framställs av övermogna druvor och druvor med ädelröta med en naturlig sockerhalt på minst 108 grader Öchsle.

Jagodni izbor: Framställs av övermogna druvor och druvor med ädelröta med en naturlig sockerhalt på minst 128 grader Öchsle.

Suhi jagodni izbor: Framställs av övermogna druvor och druvor med ädelröta med en naturlig sockerhalt på minst 154 grader Öchsle.

Ledeno vino: Druvorna ska ha frusit naturligt under skörden och pressningen och ska ha en sockerhalt på minst 128 grader Öchsle.

Arhivsko vino (Arhiva): Lagrat vin som framställs av fullmogna druvor med en sockerhalt på minst 83 grader Öchsle.

Slamnovino (vino iz sušenega grozdja): Druvorna ska förvaras och torkas naturligt på en bädd av vass eller halm före pressningen.

Vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom (Vrhunsko peneče vino ZGP)

Slovenska

SUB

(1)

Vin som framställs genom en första och andra alkoholjäsning med en verklig alkoholhalt på minst 10,5 volymprocent, av vilket cuvéens totala alkoholhalt uppgår till minst 9,5 volymprocent.

Penina

Slovenska

Deželno vino s priznano geografsko oznako (Deželno vino PGO), eventuellt kompletterat med Mlado vino

Slovenska

SGB

(1)

Vin som framställs av fullmogna druvor med en naturlig alkoholhalt på minst 8,5 volymprocent och en maximal avkastning på 12 000 liter/hektar. En analytisk och organoleptisk utvärdering är obligatorisk.

SLOVAKIEN

Akostné víno

Slovakiska

SUB

(1)

Vin som klassificerats av ett kontrollinstitut som ett ’quality variety wine’ (kvalitetsvin av en eller flera druvsorter) eller ett ’quality branded wine’ (kvalitetsvin med märkning), som framställs av druvor med en naturlig sockerhalt på minst 16° NM och vars högsta avkastning per hektar inte överskrids. Vinet uppfyller kvalitetskraven i en särskild förordning.

Akostné víno s prívlastkom, kompletterat med:

| — | Kabinetné |
| --- | --- |

—

Kabinetné

| — | Neskorý zber |
| --- | --- |

—

Neskorý zber

| — | Výber z hrozna |
| --- | --- |

—

Výber z hrozna

| — | Bobuľovývýber |
| --- | --- |

—

Bobuľovývýber

| — | Hrozienkový výber |
| --- | --- |

—

Hrozienkový výber

| — | Cibébový výber |
| --- | --- |

—

Cibébový výber

| — | L'adový zber |
| --- | --- |

—

L'adový zber

| — | Slamové víno |
| --- | --- |

—

Slamové víno

Slovakiska

SUB

(1)

Vin som klassificerats av ett kontrollinstitut som ett kvalitetsvin med bestämning. Vinet uppfyller kvalitetskraven i en särskild förordning, den maximala avkastningen per hektar överskrids inte, druvsorten, druvornas ursprung, deras naturliga sockerhalt, vikt och tillstånd certifieras av en anställd vid kontrollinstitutet före behandling. Förbudet mot att öka den naturliga alkoholhalten i volymprocent och att ändra restsockerhalten iakttas.

Akostné víno s prívlastkom delas upp i

| — | kabinetné víno som framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 19° NM, |
| --- | --- |

—

kabinetné víno som framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 19° NM,

| — | neskorý zber som framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 21° NM, |
| --- | --- |

—

neskorý zber som framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 21° NM,

| — | výber z hrozna som framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 23° NM från noga utvalda klasar, |
| --- | --- |

—

výber z hrozna som framställs av fullmogna druvor med en naturlig sockerhalt på minst 23° NM från noga utvalda klasar,

| — | bobuľový výber som framställs av för hand plockade övermogna druvklasar från vilka omogna och skadade druvor har plockats bort för hand, med en naturlig sockerhalt på minst 26° NM, |
| --- | --- |

—

bobuľový výber som framställs av för hand plockade övermogna druvklasar från vilka omogna och skadade druvor har plockats bort för hand, med en naturlig sockerhalt på minst 26° NM,

| — | hrozienkový výber som framställs av för hand plockade övermogna naturliga vindruvor, med en sockerhalt på minst 28° NM, |
| --- | --- |

—

hrozienkový výber som framställs av för hand plockade övermogna naturliga vindruvor, med en sockerhalt på minst 28° NM,

| — | cibébový výber som uteslutande framställs av för hand plockade övermogna vindruvor som förädlats genom Botrytis cinerea Persoon, med en sockerhalt på minst 28° NM, |
| --- | --- |

—

cibébový výber som uteslutande framställs av för hand plockade övermogna vindruvor som förädlats genom Botrytis cinerea Persoon, med en sockerhalt på minst 28° NM,

| — | ľadové víno som framställs av druvor som skördas vid högst -7°C, vars druvor skördas och behandlas i fruset tillstånd och vars must har en naturlig sockerhalt på minst 27° NM, |
| --- | --- |

—

ľadové víno som framställs av druvor som skördas vid högst -7°C, vars druvor skördas och behandlas i fruset tillstånd och vars must har en naturlig sockerhalt på minst 27° NM,

| — | slamové víno som framställs av välmogna druvor som före behandlingen förvaras på en bädd av halm eller vass, eller som eventuellt har bundits upp på snören i minst tre månader och vars naturliga sockerhalt uppgår till minst 27° NM. |
| --- | --- |

—

slamové víno som framställs av välmogna druvor som före behandlingen förvaras på en bädd av halm eller vass, eller som eventuellt har bundits upp på snören i minst tre månader och vars naturliga sockerhalt uppgår till minst 27° NM.

Esencia

Slovakiska

SUB

(1)

Vin som framställs genom långsam jäsning av självavrunnet vin och av enskilt utvalda druvor med ädelröta från den bestämda vingården i ’ vinohradnícka oblasť Tokaj’. Essensen ska ha en naturlig sockerhalt på minst 450 g/l och innehålla 50 g/l sockerfritt extrakt. Vinet ska lagras i minst tre år, varav minst två år på träfat.

Forditáš

Slovakiska

SUB

(1)

Vin som framställs genom alkoholjäsning av must eller vin från samma vinskörd från den bestämda vingården i ’ vinohradnícka oblasť Tokaj’ som hällts på druvpressrester av druvor med ädelröta. Vinet ska lagras i minst två år, varav minst ett år på träfat.

Mášláš

Slovakiska

SUB

(1)

Vin som framställs genom alkoholjäsning av must eller vin från samma vinskörd från den bestämda vingården i ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ som hällts över jäsningsrester av Samorodné eller Výber. Vinet ska lagras i minst två år, varav minst ett år på träfat.

Pestovateľský sekt (5)

Slovakiska

SUB

(4)

De grundläggande produktionsvillkoren uppfylls med ett villkor för produktion av mousserande kvalitetsviner och den sista fasen av framställningsprocessen för mousserande vin utförs av vinodlaren vid den vingård där de druvor som används för framställningen odlats. De enskilda komponenterna hos cuvéen för pestovateľský sekt ska komma från en och samma vinodlingszon.

Samorodné

Slovakiska

SUB

(1)

Vin som framställs genom alkoholjäsning av Tokaj-druvsorter i vinodlingsområdet ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ från den bestämda vingården, om villkoren för massframställning av druvor med ädelröta inte är gynnsamma. Vinet får saluföras först efter två års lagring, varav minst ett år på träfat.

Sekt vinohradníckej oblasti (5)

Slovakiska

SUB

(4)

Mousserande vin som framställs genom en första eller andra jäsning av kvalitetsvin som framställts av druvor som odlats på vinfält i vinodlingsområden och uteslutande i det vinodlingsområde där druvorna för framställningen odlas eller i det omedelbart intilliggande området och vars grundläggande produktionsvillkor uppfylls med ett villkor för mousserande kvalitetsviner.

Výber (3)(4)(5)(6) putňový

Slovakiska

SUB

(1)

Vin som framställs genom alkoholjäsning efter det att must med en sockerhalt på minst 21° NM från den bestämda vingården i ’ vinohradnícka oblasť Tokaj’ eller vin med samma kvalitet och från samma vinskörd från den bestämda vingården i ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ hällts över druvor med ädelröta. Beroende på vilken mängd druvor med ädelröta som tillsatts ska Tokajský výber delas in i 3-6 putnový. Výber ska lagras i minst tre år, varav minst två år på träfat.

Výberová esencia

Slovakiska

SUB

(1)

Vin som framställs genom alkoholjäsning av druvor med ädelröta. Under skörden plockas druvorna separat, och direkt efter behandlingen hälls must från den särskilda vingården i ’vinohradnícka oblasť Tokaj’ eller vin från samma skörd med en naturlig sockerhalt på minst 180 g/l och 45 g/l sockerfritt extrakt över druvorna. Vinet ska lagras i minst tre år, varav minst två år på träfat.

FÖRENADE KUNGARIKET

quality (sparkling) wine

Engelska

SUB

(1, 4)

Vin eller mousserande vin som framställs i England och Wales i enlighet med reglerna i den nationella lagstiftningen i dessa länder. Vin som saluförs som ’quality wine’ har genomgått en organoleptisk och analytisk utvärdering. Vinets specifika karaktär och egenskaper beror delvis på produktionsområdet, på kvaliteten hos de druvor som använts och på producentens och vintillverkarens kunskaper.

Regional (sparkling) wine

Engelska

SGB

(1, 4)

Vin eller mousserande vin som framställs i England och Wales i enlighet med reglerna i den nationella lagstiftningen i dessa länder. ’Regional wine’ har genomgått en organoleptisk och analytisk utvärdering. Vinets specifika karaktär och egenskaper beror delvis på produktionsområdet, på de druvor som använts och på producentens och vintillverkarens kunskaper.

DEL B:   Traditionella uttryck som avses i artikel 118u.1 b i förordning (EG) nr 1234/2007

BULGARIEN

Колекционно

(collection)

Bulgariska

SUB

(1)

Vin som uppfyller kraven för ’special reserve’ och som lagras på flaska i minst ett år, och vars kvantitet inte överskrider hälften av partiet med beteckningen ’special reserve’.

Ново

(young)

Bulgariska

SUB / SGB

(1)

Vinet framställs uteslutande av druvor från en skörd och buteljeras fram till och med årets slut. Vinet får säljas med beteckningen ’new’ till och med den 1 mars efterföljande år. I detta fall ska märkningen obligatoriskt innehålla uppgiften ’försäljningsperiod – 1 mars ...’. Efter det att den ovan angivna perioden löpt ut får vinet inte märkas med och presenteras som ’new’ och den resterande kvantiteten vin i handeln ska obligatoriskt märkas om efter den 31 mars det aktuella året i enlighet med de föreskrivna kraven.

Премиум

(premium)

Bulgariska

SGB

(1)

Vin som framställs av den druvsort som är av högst kvalitet av hela skörden. Den producerade kvantiteten överskrider inte 1/10 av hela skörden.

Премиум оук, или първо зареждане в бъчва

(premium oak)

Bulgariska

SUB

(1)

Vin som mognadslagras på nya träfat med en volym på upp till 500 liter.

Премиум резерва

(premium reserve)

Bulgariska

SGB

(1)

Vin som framställs av en druvsort och som utgör en bevarad kvantitet av det bästa partiet från skörden.

Резерва

(reserve)

Bulgariska

SUB / SGB

(1)

Vin som framställs av en druvsort och som mognadslagras i minst ett år från och med november månad under skördeåret.

Розенталер

(Rosenthaler)

Bulgariska

SUB

(1)

Vin som framställs av rekommenderade druvsorter med en sockerhalt på minst 22 viktprocent. Vinet har en alkoholhalt på minst 11 volymprocent. Dess egenskaper beror främst på tillsatsen av druvmust eller koncentrerad druvmust minst 30 dagar före expeditionen.

Специална селекция

(special selection)

Bulgariska

SUB

(1)

Vin som framställs av en druvsort eller av en blandning av druvsorter, som lagrats i minst två år efter det förfallodatum som anges i produktspecifikationen.

Специална резерва

(special reserve)

Bulgariska

SUB

(1)

Vin som framställs av en druvsort eller av en blandning av druvsorter, som lagrats i minst ett år på ekfat efter det förfallodatum som anges i produktspecifikationen.

TJECKIEN

Archivní víno

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin som saluförs på marknaden tidigast tre år efter skördeåret.

Burčák

Tjeckiska

SUB

(1)

Delvis jäst druvmust, vars verkliga alkoholhalt är högre än en volymprocent och lägre än tre femtedelar av den totala alkoholhalten.

Klaret

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin som framställs av blå druvor utan jäsning med skalkontakt.

Košer, Košer víno

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin som framställs efter liturgisk metod enligt judiska regler.

Labín

Tjeckiska

SGB

(1)

Vin från blå druvor som har framställs utan jäsning med skalkontakt i den tjeckiska vinregionen.

Mladé víno

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin som saluförs för konsumtion till slutkonsumenterna senast i slutet av det kalenderår då de druvor som använts för framställningen av detta vin skördats.

Mešní víno

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin som framställs enligt liturgisk metod och som uppfyller användningskraven för liturgiska akter inom ramen för den katolska kyrkans högtider.

Panenské víno

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet framställs av vingårdens första skörd. Vingårdens första skörd är den skörd som sker under det tredje året efter odlingen på vingården.

Panenská sklizeň

Tjeckiska

Pěstitelský sekt (6)

Tjeckiska

SUB

(4)

Mousserande vin som klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll och som uppfyller kraven i EG-förordningarna för mousserande kvalitetsvin som framställs i den specifika regionen av druvor från vinodlarens vingård.

Pozdní sběr

Tjeckiska

SUB

(1)

Vinet har klassificerats av den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll, det har framställts av druvor som har skördats på en angiven vingård i det berörda området, avkastningen per hektar har inte överskridits, vinet har framställts av druvor med en sockerhalt på minst 21° NM, vinskörden och vinframställningen har, med undantag för buteljeringen, utförts i den berörda vinregionen, vinet uppfyller kvalitetskraven i tillämpningsförordningen.

Premium

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin med sortbestämning – ett urval av druvor, ett urval av övermogna druvor eller ett urval av lätt torkade övermogna druvor har gjorts från druvorna, varav minst 30 procent med angrepp av ädelröta Botrytis cinerea P.

Rezerva

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin som lagras i minst 24 månader på träfat och därefter på flaska. Rött vin ska lagras i minst 12 månader på fat och vitt vin eller rosévin ska lagras i minst 6 månader på fat.

Růžák

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin som framställs av en blandning av druvor eller av druvmust från vita eller eventuellt röda eller blå druvor.

Ryšák

Tjeckiska

Zrálo na kvasnicích,

Tjeckiska

SUB

(1)

Vin som under framställningen lagrats på bottensatsen i minst sex månader.

Krášleno na kvasnicích

Tjeckiska

Školeno na kvasnicích

Tjeckiska

TYSKLAND

Affentaler

Tyska

SUB

(1)

Ursprungsbeteckning för rött kvalitetsvin och Prädikatswein av druvsorten Blauer Spätburgunder från områdena Altschweier, Bühl, Eisental och Neusatz i staden Bühl samt Bühlertal och Neuweier-området i staden Baden-Baden.

Badisch Rotgold

Tyska

SUB

(1)

Vin som framställs genom blandning (sammanblandning) av vita vindruvor, även krossade, med röda vindruvor från det specifika vinodlingsområdet Baden.

Classic

Tyska

SUB

(1)

Rött eller vitt kvalitetsvin som uteslutande framställs av druvor från klassiska druvsorter som är typiska för regionen. Den must som används för framställningen har en naturlig alkoholhalt som är minst en volymprocent högre än den naturliga alkoholhalt som föreskrivs för det vinodlingsområde där druvorna har skördats. Den totala alkoholhalten uppgår till minst 11,5 volymprocent. Restsockerhalten är lägre än 15 g/l och är inte högre än den dubbla totala syrahalten. En enda vindruvssort anges för vinet. Årgången anges, men uppgifter om smaken saknas.

Ehrentrudis

Tyska

SUB

(1)

Ursprungsbeteckning för rosévin av god kvalitet och av mycket hög kvalitet av druvsorten Blauer Spätburgunder från Tuniberg-området.

Federweisser

Tyska

SGB

(1)

Delvis jäst druvmust från Tyskland med geografisk beteckning eller från andra EU-stater. De geografiska beteckningarna har namn från vinodlingsområdet ’vin de pays’. ’Federweißer’ är den vanligaste beteckningen för delvis jäst druvmust bland de många regionala beteckningarna.

Hock

Tyska

SGB

(1)

Vitt bordsvin från vinodlingsområdet kring Rhen och med en restsockerhalt på ’medel-söt’. Termens bakgrund: Hock är traditionellt sett den angloamerikanska beteckningen för Rhen-vin och kan spåras tillbaka till ortsnamnet ’Hochheim’ (vid Main, i vinodlingsområdet Rheingau).

Liebfrau(en)milch

Tyska

SUB

(1)

Traditionell beteckning för ett vitt tyskt kvalitetsvin, som består till minst 70 procent av en blandning av Riesling, Silvaner, Müller-Thurgau eller Kerner från regionerna Nahe, Rheingau, Rheinhessen eller Pfalz. Restsockerhalten ligger mellan ’medel-söt’. Framställs nästan uteslutande för export.

Riesling-Hochgewächs (7)

Tyska

SUB

(1)

Vitt kvalitetsvin som uteslutande framställs av druvor av druvsorten Riesling. Den must som används för framställningen har en naturlig alkoholhalt som är minst 1,5 volymprocent högre än den naturliga lägsta alkoholhalt som föreskrivs för det angivna vinodlingsområdet eller för det område där druvorna har skördats. Vinet har fått ett kvalitetsbetyg på minst 3,0 i kvalitetstestet.

Schillerwein

Tyska

SUB

(1)

Vin från det särskilda vinodlingsområdet Württemberg. Vinet är ett kvalitetsvin som är blekt till klarrött till färgen och som framställs genom blandning (sammanblandning) av vita vindruvor, även krossade, med röda vindruvor, även krossade. Beteckningarna ’Schillersekt b.A.’ eller ’Schillerperlwein b.A.’ får användas om Schillerwein är basvinet.

Weissherbst

Tyska

SUB

(1)

Kvalitetsvin som framställs i ett angivet vinodlingsområde eller Prädikatswein (vin med särskilda bestämningar) som framställs av en enda röd vindruvssort och till minst 95 procent av ljus pressad must. Vindruvssorten ska anges i samband med beteckningen Weißherbst med samma typsnitt, storlek och färg. Får också användas för inhemskt mousserande vin som framställs av vin som får märkas med beteckningen ’Weißherbst’.

GREKLAND

Αγρέπαυλη

(Agrepavlis)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som skördats på vingårdar på egendomar där det finns en byggnad som kallas ’Agrepavlis’. Vinframställningen sker på egendomen.

Αμπέλι

(Ampeli)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som uteslutande framställs av druvor som skördats på vingårdar på en egendom. Vinframställningen sker på egendomen.

Αμπελώνας(ες)

(Ampelonas (-ès))

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som uteslutande framställs av druvor som skördats på vingårdar på en egendom. Vinframställningen sker på egendomen.

Αρχοντικό

(Archontiko)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som skördats på vingårdar på en egendom där det finns en byggnad som kallas ’archontiko’. Vinframställningen sker på egendomen.

Κάβα

(Cava)

Grekiska

SGB

(1, 3, 8, 11, 15, 16)

Viner som lagras under kontrollerade förhållanden.

Από διαλεκτούς αμπελώνες

(Grand Cru)

Grekiska

SUB

(3, 15, 16)

Viner som uteslutande framställs av druvor från utvalda vingårdar, med särskilt låg avkastning per hektar.

Ειδικά Επιλεγμένος

(Grande réserve)

Grekiska

SUB

(1, 3, 15, 16)

Utvalda viner som lagras under en specifik tid under kontrollerade förhållanden.

Κάστρο

(Kastro)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som skördats på vingårdar på en egendom där det finns en byggnad eller ruiner av ett historiskt slott. Vinframställningen sker på egendomen.

Κτήμα

(Ktima)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som skördats på vingårdar på en egendom som ligger inom det berörda skyddade vinodlingsområdet.

Λιαστός

(Liastos)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som lämnats i solen eller skuggan för att delvis torka.

Μετόχι

(Metochi)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som skördats på vingårdar som brukas av en egendom som ligger utanför det klosterområde dit egendomen hör.

Μοναστήρι

(Monastiri)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som skördats på vingårdar som tillhör ett kloster.

Νάμα

(Nama)

Grekiska

SUB / SGB

(1)

Söta viner som används som nattvardsvin.

Νυχτέρι

(Nychteri)

Grekiska

SUB

(1)

Viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Santorini’ som uteslutande framställs på öarna ’Thira’ och ’Thiresia’ samt lagras på fat i minst tre månader.

Ορεινό κτήμα

(Orino Ktima)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som skördats på vingårdar på en egendom som ligger på över 500 meters höjd.

Ορεινός αμπελώνας

(Orinos Ampelonas)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som uteslutande framställs av druvor som odlats på vingårdar på över 500 meters höjd.

Πύργος

(Pyrgos)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 8, 11, 15, 16)

Viner som framställs av druvor som skördats på vingårdar på en egendom där det finns en byggnad som kallas ’Pyrgos’. Vinframställningen sker på egendomen.

Επιλογή ή Επιλεγμένος

(Réserve)

Grekiska

SUB

(1, 3, 15, 16)

Utvalda viner som lagras under en specifik tid under kontrollerade förhållanden.

Παλαιωθείς επιλεγμένος

(Vieille réserve)

Grekiska

SUB

(3, 15, 16)

Utvalda likörviner som lagras under en specifik tid under kontrollerade förhållanden.

Βερντέα

(Verntea)

Grekiska

SGB

(1)

Vin med en traditionell beteckning som framställs av druvor som skördats på vingårdar på ön Zakynthos, där även vinframställningen sker.

Vinsanto

Latin

SUB

(1, 3, 15, 16)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Santorini’ som framställs vid anläggningen Santo Erini-Santorini på öarna ’Thira’ och ’Thirasia’ av druvor som lämnats i solen.

SPANIEN

Amontillado

Spanska

SUB

(3)

Likörvin (Vino generoso) av torr ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’ med skyddade ursprungsbeteckningar med skarp arom, försänkt, mjuk och fyllig smak, bärnstens- eller guldfärgat, med en slutlig alkoholhalt på mellan 16–22 volymprocent. Lagras i minst två år enligt systemet med ’criaderas y soleras’ i ekbehållare som rymmer maximalt 1 000 liter.

Añejo

Spanska

SUB / SGB

(1)

Viner som lagras i sammanlagt minst 24 månader i ekbehållare som maximalt rymmer 600 liter eller på flaska.

Spanska

SUB

(3)

Likörvin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Malaga’ som lagras i tre–fem år.

Chacolí-Txakolina

Spanska

SUB

(1)

Vin med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina’, ’Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina’ och ’Chacolí de Álava-Arabako Txakolina’ som främst framställs av druvsorterna Ondarrabi Zuri och Ondarrabi Beltza. Vin med en slutlig alkoholhalt på minst 9,5 volymprocent (11 volymprocent för vitt vin som jäst på fat), maximalt 0,8 mg/l flyktiga syror och maximalt 180 mg/l total svaveldioxidhalt (140 mg/l för röda viner).

Clásico

Spanska

SUB

(3, 16)

Viner med en restsockerhalt på över 45 g/l.

Chile

Cream

Engelska

SUB

(3)

Likörvin med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, ’Málaga’ och ’Condado de Huelva’ med minst 60 g/l reducerande ämnen av bärnstens- eller mahognyfärg. Lagras i ekbehållare i minst två år enligt systemet ’criaderas y soleras’ eller enligt systemet ’añadas’.

Criadera

Spanska

SUB

(3)

Likörvin med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, ’Málaga’ och ’Condado de Huelva’ som lagras enligt systemet ’criaderas y soleras’, som är traditionellt i detta vinområde.

Criaderas y Soleras

Spanska

SUB

(3)

Likörvin med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, ’Málaga’ och ’Condado de Huelva’ som lagras enligt ett system med ekfat som kallas ’criaderas’ som staplas ovanpå varandra. Årets vin placeras på systemets övre rad och passerar de olika stegen eller ’criaderas’ genom delvis och på varandra följande omflyttningar under en lång period, tills dess att vinet når det sista steget, eller ’soleran’ där lagringsprocessen slutförs.

Crianza

Spanska

SUB

(1)

Andra viner än mousserande viner, pärlande viner och likörviner, som uppfyller följande villkor:

| — | Röda viner ska ha lagrats i minst 24 månader, varav minst sex månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter. |
| --- | --- |

—

Röda viner ska ha lagrats i minst 24 månader, varav minst sex månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter.

| — | Vita viner och roséviner ska ha lagrats i minst 18 månader, varav minst sex månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter. |
| --- | --- |

—

Vita viner och roséviner ska ha lagrats i minst 18 månader, varav minst sex månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter.

Dorado

Spanska

SUB

(3)

Likörviner med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Rueda’ och ’Malaga’ med lagringsprocess.

Fino

Spanska

SUB

(3)

Likörvin (vino generoso) med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla Sanlúcar de Barrameda’ eller ’Montilla Moriles’ med följande egenskaper: halmfärgat, torrt, något beskt, lätt och väldoftande till smaken. Lagras under ’flor’ i minst två år enligt systemet med ’criaderas y soleras’ i ekbehållare som rymmer maximalt 1 000 liter.

Fondillón

Spanska

SUB

(16)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Alicante’ som framställs av druvsorten Monastrell, som övermognat på grundstammen och som är av utmärkt kvalitet och i mycket gott tillstånd. Vid jäsningen används endast naturliga jäsningsmedel och den slutliga alkoholhalten (lägst 16 volymprocent) ska i sin helhet vara naturlig. Vinet ska lagras i minst tio år i ekbehållare.

Gran reserva

Spanska

SUB

(1)

Andra viner än mousserande viner, pärlande viner och likörviner, som uppfyller följande villkor:

| — | Röda viner ska ha lagrats i minst 60 månader, varav minst 18 månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter och under resten av perioden på flaska. |
| --- | --- |

—

Röda viner ska ha lagrats i minst 60 månader, varav minst 18 månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter och under resten av perioden på flaska.

| — | Vita viner och roséviner ska ha lagrats i minst 48 månader, varav minst sex månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter och under resten av perioden på flaska. |
| --- | --- |

—

Vita viner och roséviner ska ha lagrats i minst 48 månader, varav minst sex månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter och under resten av perioden på flaska.

Chile

Spanska

SUB

(4)

Den kortaste lagringsperioden för mousserande viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Cava’ är 30 månader, från ’tiraje’ till ’degüelle’.

Lágrima

Spanska

SUB

(3)

Sött vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Málaga’ under vars framställning musten erhålls efter krossning av druvorna utan mekanisk pressning. Vinet ska lagras i minst två år enligt systemet ’criaderas y soleras’ eller enligt årgångssystemet i ekbehållare som maximalt rymmer 1 000 liter.

Noble

Spanska

SUB / SGB

(1)

Viner som lagras i sammanlagt minst 18 månader i ekbehållare som maximalt rymmer 600 liter eller på flaska.

Spanska

SUB

(3)

Likörviner med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Malaga’ som lagras i två till tre år.

Oloroso

Spanska

SUB

(3)

Likörvin (vino generoso) med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla Sanlúcar de Barrameda’ eller ’Montilla Moriles’ med följande egenskaper: mycket fylligt, samkrikt och mjukt, aromatiskt, kraftfullt, torrt eller något blyaktigt, mahognyfärgat och med en slutlig alkoholhalt på mellan 16–22 volymprocent. Lagras i minst två år enligt systemet med ’criaderas y soleras’ i ekbehållare som rymmer maximalt 1 000 liter.

Pajarete

Spanska

SUB

(3)

Söta eller halvsöta viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Málaga’ som lagras i minst två år enligt systemet ’criaderas y soleras’ eller enligt systemet ’añadas’ i ekbehållare som maximalt rymmer 1 000 liter.

Pálido

Spanska

SUB

(3)

Likörvin (vino generoso) med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Condado de Huelva’ som lagras i över tre år enligt en biologisk lagringsprocess, med en slutlig alkoholhalt på 15–17 volymprocent.

Spanska

SUB

(3)

Likörvin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Rueda’ som under de sista tre åren lagras i ekbehållare.

Spanska

SUB

(3)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Málaga’ från druvsorterna Pedro Ximenez och/eller Moscatel, utan tillsats av ’arrope’ (kokt must), utan lagringsprocess.

Palo Cortado

Spanska

SUB

(3)

Likörvin (vino generoso) med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla Sanlúcar de Barrameda’ eller ’Montilla Moriles’, vars organoleptiska egenskaper består i att vinet doftar som en ’amontillado’ och att dess smak och färg påminner om en ’oloroso’ och vars slutliga alkoholhalt ligger på mellan 16 och 22 volymprocent. Vinet lagras i två faser: den första är biologisk, och sker under ett tunt lager av ’flor’, och den andra är oxiderande.

Primero de Cosecha

Spanska

SUB

(1)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Valencia’ som skördas under de tio första skördedagarna och som buteljeras inom de följande trettio dagar som avslutar skörden. Skörden ska obligatoriskt anges i märkningen.

Rancio

Spanska

SUB

(1, 3)

Vin som är påtagligt rostigt med en lagringsprocess med abrupta temperaturförändringar i kontakt med luft, eller i trä- eller kristallpaket.

Raya

Spanska

SUB

(3)

Likörvin (vino generoso) med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Montilla Moriles’ med egenskaper som liknar ’Oloroso’-viner, men med mindre smak och arom. Lagras i minst två år enligt systemet med ’criaderas y soleras’ i ekbehållare som rymmer maximalt 1 000 liter.

Reserva

Spanska

SUB

(1)

Andra viner än mousserande viner, pärlande viner och likörviner, som uppfyller följande villkor:

| — | Röda viner ska ha lagrats i minst 36 månader, varav minst 12 månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter och under resten av perioden på flaska. |
| --- | --- |

—

Röda viner ska ha lagrats i minst 36 månader, varav minst 12 månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter och under resten av perioden på flaska.

| — | Vita viner och roséviner ska ha lagrats i minst 24 månader, varav minst sex månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter och under resten av perioden på flaska. |
| --- | --- |

—

Vita viner och roséviner ska ha lagrats i minst 24 månader, varav minst sex månader på ekfat som rymmer maximalt 330 liter och under resten av perioden på flaska.

Chile

Sobremadre

Spanska

SUB

(1)

Vita viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Vinos de Madrid’ som till följd av vinernas särskilda framställning innehåller koldioxid som inleder den egna jäsningen av musten med ’madres’ (skalade och pressade druvor).

Solera

Spanska

SUB

(3)

Likörvin med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Jerez-Xérès-Sherry’, ’Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda’, ’Montilla-Moriles’, ’Málaga’ och ’Condado de Huelva’ som lagras enligt systemet ’criaderas y soleras’

Superior

Spanska

SUB

(1)

Viner som till minst 85 procent framställs av de föredragna druvsorterna inom respektive avgränsat område.

Chile

Sydafrika

Trasañejo

Spanska

SUB

(3)

Likörvin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Malaga’ som lagras i minst fem år.

Vino Maestro

Spanska

SUB

(3)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Málaga’ som är resultatet av en mycket ofullständig jäsning, eftersom man tillsätter 7 procent vinalkohol till musten innan jäsningen börjar. Därför är jäsningen mycket långsam och avbryts när alkoholhalten når 15–16 volymprocent, vilket innebär att ca 160-200 g/l socker kvarstår som inte jäses. Vinet lagras i minst två år enligt systemet ’criaderas y soleras’ eller enligt systemet ’añadas’ i ekbehållare som rymmer maximalt 1 000 liter.

Vendimia Inicial

Spanska

SUB

(1)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Utiel–Requena’ som framställs av druvor som skördas under de tio första skördedagarna och vars alkoholhalt varierar mellan 10–11,5 volymprocent. Vinets särskilda egenskaper beror på dess tidiga skörd och omfattar en begränsad koldioxidutsöndring.

Viejo

Spanska

SUB / SGB

(1)

Vin som lagras i minst 36 månader, med en rostig karaktär som framför allt beror på ljus-, syre- eller värmeförhållandena eller en kombination av dessa faktorer.

Spanska

SUB

(3)

Likörvin (vino generoso) med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Condado de Huelva’ som har följande egenskaper: mustigt, fylligt och sammetslent, aromatiskt, kraftfullt, torrt eller något blyaktigt, mahognyfärgat och med en slutlig alkoholhalt på mellan 15–22 volymprocent. Vinet har lagrats i minst två år enligt systemet ’criaderas y soleras’ i ekbehållare som rymmer maximalt 1 000 liter.

Vino de Tea

Spanska

SUB

(1)

Vin från det norra delområdet för den skyddade ursprungsbeteckningen ’La Palma’ som lagras i träpaket med Pinus canariensis (’Tea’) i högst sex månader. Den slutliga alkoholhalten ligger för vita viner på mellan 11–14,5 volymprocent, för roséviner på mellan 11–13 volymprocent och för röda viner på mellan 12–14 volymprocent.

FRANKRIKE

Ambré

Franska

SUB

(3)

Artikel 7 i ett dekret av den 29 december 1997: Den skyddade ursprungsbeteckningen ’Rivesaltes’: För att beviljas den kontrollerade ursprungsbeteckningen ’Rivesaltes’ med angivelsen ’ambré’ ska vita viner ha framställs av druvor som odlats i en oxiderande miljö på egendomen fram till den 1 september under det andra året efter skördeåret.

Clairet

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Bourgogne’, ’Bordeaux’: ljust rött vin eller rosévin.

Claret

Franska

SUB

(1)

Den skyddade ursprungsbeteckningen ’Bourgogne’: beteckning som används för ett ljust rött vin.

Tuilé

Franska

SUB

(3)

Artikel 7 i ett dekret av den 29 december 1997: För att beviljas den kontrollerade ursprungsbeteckningen ’Rivesaltes’ med angivelsen ’tuilé’ ska röda viner ha framställts av druvor som odlats i en oxiderande miljö på egendomen fram till den 1 september under det andra året efter skördeåret.

Vin jaune

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Arbois’, ’Côtes du Jura’, ’L’Etoile’, ’Château-Châlon’: Vinprodukt som framställs uteslutande av de druvsorter som fastställs i den nationella lagstiftningen: långsam jäsning, lagring på ekfat utan efterfyllning i minst sex år.

Château

Franska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 7,8,9,15,16)

Historiskt uttryck för en typ av område och för en typ av vin som endast får användas för viner från en vingård som verkligen finns eller som är benämnd med just detta ord.

Chile

Clos

Franska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 7,8,9,15,16)

Chile

Cru artisan

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Médoc’, ’Haut-Médoc’, ’Margaux’, ’Moulis’, ’Listrac’, ’St Julien’, ’Pauillac’, ’St Estèphe’:

Uttryck som avser ett vins kvalitet, dess historia samt en typ av område och som rangordnar vinerna från en särskild egendom.

Cru bourgeois

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Médoc’, ’Haut-Médoc’, ’Margaux’, ’Moulis’, ’Listrac’, ’St Julien’, ’Pauillac’, ’St Estèphe’: Uttryck som avser ett vins kvalitet, dess historia samt en typ av område och som rangordnar vinerna från en särskild egendom.

Chile

Cru classé, eventuellt kompletterat med Grand, Premier Grand, Deuxième, Troisième, Quatrième, Cinquième

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Barsac’, ’Côtes de Provence’, ’Graves’, ’Saint-Emilion grand cru’, ’Médoc’, ’Haut-Médoc’, ’Margaux’, ’Pessac-Leognan’, ’Saint Julien’, ’Pauillac’, ’Saint Estèphe’, ’Sauternes’:

Uttryck som avser ett vins kvalitet, dess historia samt en typ av område och som rangordnar vinerna från en särskild egendom.

Edelzwicker

Tyska

SUB

(1)

Den skyddade ursprungsbeteckningen ’Alsace’ avser viner som framställs av en eller flera druvsorter enligt specifikationerna.

Grand cru

Franska

SUB

(1, 3, 4)

Uttryck som avser ett vins kvalitet och som endast får användas för viner med skyddade ursprungsbeteckningar som fastställts genom dekret och vid kollektiv användning som del av en ursprungsbeteckning.

Chile

Schweiz

Tunisien

Hors d’âge

Franska

SUB

(3)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Rivesaltes’, ’Banyuls’, ’Rasteau’ och ’Maury’: Får användas för viner som mognadslagrats i minst fem år efter framställningen.

Passe-tout-grains

Franska

SUB

(1)

Den skyddade ursprungsbeteckningen ’Bourgogne’ framställs av två druvsorter enligt specifikationerna.

Premier Cru

Franska

SUB

(1, 4)

Uttryck som avser ett vins kvalitet och som endast får användas för viner med skyddade ursprungsbeteckningar som fastställts genom dekret och vid kollektiv användning som del av en ursprungsbeteckning.

Tunisien

Primeur

Franska

SUB

(1)

Vin vars datum för saluföring till konsumenterna har fastställts till tredje torsdagen i november under skördeåret.

Franska

SGB

(1)

Vin vars datum för saluföring till konsumenterna har fastställts till tredje torsdagen i oktober under skördeåret.

Rancio

Franska

SUB

(1, 3)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Grand Roussillon’, ’Rivesaltes’, ’Rasteau’, ’Banyuls’, ’Maury’, ’Clairette du Languedoc’: Uttryck som avser en typ av vin och en särskild vintillverkningsmetod och som endast får användas för vissa kvalitetsviner till följd av deras ålder och villkor avseende jordmånen.

Sélection de grains nobles

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Alsace’, ’Alsace Grand Cru’, ’Condrieu’, ’Monbazillac’, ’Graves supérieur’, ’Bonnezeaux’, ’Jurançon’, ’Cérons’, ’Quarts de Chaume’, ’Sauternes’, ’Loupiac’, ’Côteaux du Layon’, ’Barsac’, ’Sainte Croix du Mont’, ’Côteaux de l’Aubance’, ’Cadillac’: Vin som obligatoriskt ska ha framställts av för hand skördade druvor genom flera urval. Syftar till att hitta övermogna vinskördar med ädelröta eller som koncentrerats på vinrankan.

Sur lie

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Muscadet’, ’Muscadet Coteaux de la Loire’, ’Muscadet-Côtes de Grandlieu’, ’Muscadet-Sèvre et Maine’, ’Gros Plant du Pays Nantais’: Vin med särskilda specifikationer (för exempelvis avkastning, alkoholhalt) som lagras på bottensatsen fram till den 1 mars året efter skördeåret.

Franska

SGB

(1)

De skyddade geografiska beteckningarna ’Vin de pays d’Oc’, ’Vin de pays des Sables du Golfe du Lion’: Vin med särskilda specifikationer som lagras i fat kortare tid än en vinter och som är i kontakt med bottensatsen fram till dess att det tappas.

Vendanges tardives

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Alsace’, ’Alsace Grand Cru’, ’Jurançon’: Uttryck som avser en typ av vin och en särskild tillverkningsmetod, som endast får användas för viner som framställts av druvor från övermogna skördar med hänsyn till fastställda villkor för densitet och alkoholometerstyrka.

Villages

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Anjou’, ’Beaujolais’, ’Côte de Beaune’, ’Côtes de Nuits’, ’Côtes du Rhône’, ’Côtes du Roussillon’, ’Mâcon’: Uttryck som avser ett vins kvalitet och som endast får användas för viner med skyddade ursprungsbeteckningar som fastställts genom dekret och vid kollektiv användning som del av en ursprungsbeteckning.

Vin de paille

Franska

SUB

(1)

De skyddade ursprungsbeteckningarna ’Arbois’, ’Côtes du Jura’, ’L'Etoile’, ’Hermitage’: Uttryck som avser en tillverkningsmetod som består i ett urval av druvor från druvsorter som fastställs i den nationella lagstiftningen, som lämnas att torka i minst sex veckor på halmbädd eller galler eller som hängs upp. Vinet ska lagras i minst tre år från datumet för pressningen samt mognadslagras i kontakt med trä i minst 18 månader.

ITALIEN

Alberata

Italienska

SUB

(1)

Särskild term för vin av typen ’Aversa’. Termen avser den mycket gamla vinodlingstradition enligt vilken produkten framställs.

Vigneti ad alberata

Amarone

Italienska

SUB

(1)

Exklusiv historisk term som avser produktionsmetoden för vin av typen ’Valpolicella’. Termen har sedan antiken använts för att ange ursprungsplatsen för det vin som framställs enligt en specifik produktionsmetod av lätt torkade druvor som bygger på en fullständig jäsning av sockret. Detta kan förklara ursprunget till namnet ’Amarone’. Termen är tämligen specifik och välkänd och kan i sig identifiera produkten.

Ambra

Italienska

SUB

(3)

Termen avser produktionsmetoden och den särskilda mer eller mindre djupa bärnstensgula färgen för vin av typen ’Marsala’. Vinets särskilda färg beror på den långvariga produktionsmetoden som omfattar lagring och förädling, vilka är processer som innebär en avsevärd oxidreduktion av polyfenoler och färgsubstanser.

Ambrato

Italienska

SUB

(1, 3)

Termen avser produktionsmetoden och den särskilda mer eller mindre djupa bärnstensfärgen som är typisk för viner av typerna ’Malvasia from Lipari’ och ’Vernaccia from Oristano’. Vinets särskilda färg beror på den långvariga produktionsmetoden som omfattar lagring och förädling, vilka är metoder som innebär en avsevärd oxidreduktion av polyfenoler och färgsubstanser.

Annoso

Italienska

SUB

(1)

Term för vin av typen ’Controguerra’. Termen avser den särskilda produktionsmetoden som omfattar lätt torkade druvor och en obligatorisk lagringsperiod i träbehållare i minst 30 månader, före saluföring och konsumtion av slutprodukten.

Apianum

Latin

SUB

(1)

Exklusiv term för vinet ’Fiano di Avellino’. Denna term har ett klassiskt ursprung och avser druvornas goda smak, som i hög grad uppskattas av bin (’api’ på italienska).

Auslese

Tyska

SUB

(1)

Se det traditionella uttrycket ’scelto’. Detta är en exklusiv term för vinerna ’Caldaro’ och ’Caldaro Classico – Alto Adige’.

Buttafuoco

Italienska

SUB

(1, 6)

Exklusiv term som endast avser den särskilda typ av vin som kommer från ett delområde för vinerna ’Oltrepò Pavese’. Termen används sedan länge för att beskriva en verkligt speciell produkt som enligt ordets innebörd avger en ’särskild värme’.

Cannellino

Italienska

SUB

(1)

Exklusiv term som avser en typ av ’Frascati’-viner och dess tillverkning. Termen har länge använts för att identifiera ovannämnda typ av vin, som framställs genom en särskild produktionsprocess som gör det möjligt att framställa ett vin som kallas ’abboccato’, som är ett något sött och fylligt vin.

Cerasuolo

Italienska

SUB

(1)

Traditionell och historisk term som endast avser viner av typen ’Cerasuolo di Vittoria’. Termen ingår i DOCG-namnet och utgör dess icke-geografiska aspekt. Termen avser produktionen samt den särskilda färgen. Den används också traditionellt för att beskriva en annan typ av ’Montepulciano d’Abruzzo’-viner, som den är nära sammanknuten med.

Chiaretto

Italienska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 5, 6)

Term som avser produktionsmetoden och den särskilda färgen hos den berörda vintypen, som framställs av blå druvor.

Ciaret

Italienska

SUB

(1)

Exklusiv term för ’Monferrato’-viner och som avser produktens särskilda färg, eftersom dess namn traditionellt betyder ’ljusröd’.

Château

Franska

SUB

(1,3,4,5,6,8, 15, 16)

Term som används för namnet på ett vintillverkningsföretag, om druvorna uteslutande kommer från detta företag och om vintillverkningen sker vid samma företag.

Chile

Classico

Italienska

SUB

(1, 3,, 8, 11, 15, 16)

Term som fastställts genom lag nr 164/1992. Termen får endast användas för icke-mousserande viner från det äldsta ursprungsområdet, som omfattas av särskilda regler om skyddad ursprungsbeteckning.

Chile

Dunkel

Tyska

SUB

(1)

Term som avser produktionsmetoden och den typiskt mörka färgen hos viner av typen ’Trentino’.

Fine

Italienska

SUB

(3)

Term som endast används för vin av en av ’Marsala’-typerna. Termen avser den specifika produktionsmetoden som innebär en lagringsperiod på minst ett år, varav minst åtta månader på träfat.

Fior d’Arancio

Italienska

SUB

(1, 6)

Term för de två typerna ’Colli Euganei’: mousserande vin och ’passito’-viner (dvs. viner som framställs av lätt torkade druvor). Termen avser produktionsmetoden och de typiska aromatiska egenskaperna hos produkten, som framställs av druvor av sorten Muscat enligt en omsorgsfull produktionsmetod.

Flétri

Franska

SUB

(1)

Term för de specifika DOC-vintyperna ’Valle d’Aosta’ eller ’Vallée d’Aoste’. Termen avser produktionsmetoden och de typiska produktegenskaperna, som är resultatet av en omsorgsfull produktionsmetod med delvis torkade druvor.

Garibaldi Dolce

Italienska

SUB

(3)

Exklusiv historisk term för ett specifikt Superior DOC-vin av typen ’Marsala’. Termen användes ursprungligen för att hedra Garibaldi, som provade detta vin när han steg i land i Marsala. Han uppskattade vinet för dess egenskaper som beror på den särskilda produktionsprocessen, som omfattar en lagringsperiod på minst två år på träfat.

GD

Governo all’uso toscano

Italienska

SUB / SGB

(1)

Termen användes ursprungligen endast för viner med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Chianti’ och ’Chianti Classico’. Termen har därefter utvidgats till att omfatta vin med den geografiska beteckningen ’Colli della Toscana Centrale’ som tillverkas i samma produktionsområde. Termen avser den särskilda produktionsprocess som tillämpas i Toscana, som innebär att torkade druvor tillsätts i vinet i slutet av vintern, vilket ger en extra jäsning.

Gutturnio

Italienska

SUB

(1, 8)

Exklusiv historisk term för en typ av vin från delområdet för vinerna ’Colli Piacentini’. Termen avser produktionsmetoden av ovannämnda röda vin, som är ett mycket typiskt vin av hög kvalitet. Vinet brukade serveras i silverglas på fot av romerskt ursprung som kallades ’Gutturnium’.

Italia Particolare

Italienska

SUB

(3)

Exklusiv historisk term för viner av typen ’Marsala fine’. ’Marsala’ framställdes ursprungligen endast för den inhemska marknaden.

IP

Klassisch

Tyska

SUB

(1)

Traditionellt produktionsområde för ’Caldaro’’Alto Adige’ (med beteckningarna ’Santa Maddalena’ och ’Terlano’).

(Se definitionen av ’Classico’).

Klassisches Ursprungsgebiet

Kretzer

Tyska

SUB

(1)

Termen avser produktionsmetoden och den typiska roséfärgen.

Termen används för vintyperna ’Alto Adige’, ’Trentino’ och ’Teroldego rotaliano’.

Lacrima

Italienska

SUB

(1)

Termen avser endast beteckningen för vinet ’Lacrima di Morro d’Alba’, och ingår i namnet för detta vin. Termen avser den särskilda produktionsmetoden, vars lätta druvpressning ger en produkt av hög kvalitet.

Lacryma Christi

Italienska

SUB

(1, 3, 4, 5)

Exklusiv historisk term som endast avser ’Vesuvio’-viner. Termen förknippades traditionellt med vissa typer av de ovannämnda vinerna (både vanliga viner och likörvin samt mousserande viner), som produceras enligt en särskild produktionsmetod som innebär att druvorna pressas lätt, vilket ger en produkt av hög kvalitet med religiösa konnotationer.

Lambiccato

Italienska

SUB

(1)

Exklusiv term för en av vintyperna ’Castel San Lorenzo’. Termen avser produkttypen och den särskilda produktionsmetoden, som är baserad på Muscat-druvor och inbegriper maceration av druvorna vid en kontrollerad temperatur i särskilda behållare som traditionellt kallas ’Lambicchi’.

London Particolar

Italienska

SUB

(3)

Exklusiv historisk term för viner av typen ’Marsala superiore’. Termen eller initialerna används traditionellt för att beskriva en produkt avsedd för den engelska marknaden. Användningen av det engelska språket är också traditionellt och anges i produktspecifikationen och i reglerna för ’Marsala’-viner. Det är allmänt känt att denna benämning för likörvin har fått sin betydelse och sitt anseende tack vare producenterna och de engelska handlare som 1773 upptäckte Marsala, producerade och saluförde detta utmärkta vin och gjorde det känt över hela världen, särskilt i England.

LP

Inghilterra

Occhio di Pernice

Italienska

SUB

(1)

Termen används för vissa viner av typen ’Vin Santo’ och avser produktionsmetoden och den särskilda färgen. Den särskilda produktionsmetoden, som bygger på användningen av röda druvor, möjliggör nämligen framställning av en mycket typisk produkt med en utmärkt färg som varierar mellan intensivt till svagt rosa. Termen kommer av ögonfärgen hos rapphönan (perdice), som är den fågel som gett vinet sitt namn.

Oro

Italienska

SUB

(3)

Term för specifika ’Marsala’-viner. Termen avser den särskilda färgen och den produktionsmetod som innebär att kokt must inte får användas. Detta gör att man får en särskilt värdefull produkt med en mer eller mindre djup gyllene färg.

Passito

Italienska

SUB / SGB

(1, 3, 15, 16)

Termen avser produkttypen och den motsvarande produktionsmetoden. Termerna ’passito’ eller ’vino passito’, och ’vino passito liquoroso’ får endast användas för vanliga viner eller likörviner som framställs genom jäsning av druvor genom naturlig torkning eller på en ventilerad plats enligt bestämmelserna i produktspecifikationerna. Denna term har utvidgats till att omfatta viner av övermogna druvor genom lag nr 82/2006.

Vino passito

Vino Passito Liquoroso

Ramie

Italienska

SUB

(1)

Term som endast används för en av vintyperna ’Pinerolese’. Termen avser produkttypen och den motsvarande produktionsmetoden, som bygger på framställning av delvis torkade druvor.

Rebola

Italienska

SUB

(1, 15)

Exklusiv term som endast avser en av vintyperna ’Colli di Rimini’. Termen avser produktionsmetoden och produkttypen, vars färg varierar mellan gyllene och bärnsten och erhålls genom delvis torkade druvor.

Recioto

Italienska

SUB

(1, 4, 5)

Historisk och traditionell term som är nära förknippad med namnet på tre viner med ursprungsbeteckning som produceras i Veneto: vinerna ’Valpolicella’, ’Gambellara’ och ’Recioto di Soave’ med skyddad ursprungsbeteckning. Dessa beteckningar avser områden som ligger mycket nära varandra med liknande traditioner, särskilt provinserna Verona och Vicenza. Namnet härstammar från 400-talet. På den tiden ansåg pastoraldiktarna att detta vin, som endast producerades i Verona-provinsen och vars namn härstammade från ’Retia’, den bergiga region som i gamla tider sträckte sig över området kring Verona och Trentino fram till gränsen mot Como och Valtellina, var särskilt värdefullt och ryktbart. Termen har således använts sedan gamla tider och används fortfarande som beteckning för viner som framställs enligt den särskilda produktionsmetod som inbegriper torkning av druvorna.

Riserva

Italienska

SUB

(1, 3, 4, 5, 15, 16)

Viner som lagras under en viss period, i minst två år för röda viner och ett år för vita viner, och därefter fortsätter att lagras på fat, vilket specifikt anges i produktspecifikationen. Utöver de vanliga villkoren ska det i produktspecifikationen fastställas att årgången ska anges i märkningen. Produktspecifikationen ska även innehålla bestämmelser om bevarande av uppgift om årgången vid blandning av viner av olika årgångar. Denna term får användas för skyddade ursprungsbeteckningar för viner av typerna mousserande vin och likörvin i enlighet med villkoren i respektive produktspecifikation och i enlighet med gemenskapsrätten.

Rubino

Italienska

SUB

(1)

Term för den skyddade ursprungsbeteckningen ’Cantavenna’. Termen avser hela processen och den särskilda färgen. Termen ’Rubino’ är dessutom förknippad med de specifika DOC-vintyperna ’Teroldego Rotaliano’, ’Trentino’ och ’Garda Colli Mantovani’, och avser produktens särskilda färg.

Italienska

SUB

(3)

Term för viner av den specifika typen ’Marsala’. Termen avser den särskilda process som innebär ett förbud mot användning av kokt must. Dessutom har detta vin en särskild rubinröd färg som efter lagring avger en bärnstensfärgad reflektion.

Sangue di Giuda

Italienska

SUB

(4, 5, 8)

Exklusiv historisk traditionell term för en vintyp som framställs i området Oltrepò Pavese. Termen har länge använts för att beteckna en mycket speciell rödfärgad produkt, som är söt, mousserande eller sprudlande och välsmakande. Vinet är så fylligt att ju mer man dricker desto mer förrädiskt är det, precis som den berömda aposteln!

Scelto

Italienska

SUB

(1)

Term för vinerna ’Caldaro’, ’Caldaro Classico – Alto Adige’ och ’Colli del Trasimeno’. Termen avser den specifika produkten och den motsvarande produktionsmetoden, som bygger på urvalet av druvor (vilket är skälet till att vinet kallas ’utvalt!’)

Sciacchetrà

Italienska

SUB

(1)

Historisk och traditionell term som är nära förknippad med området ’Cinque Terre’. Termen avser den metod som används för att framställa produkten, däribland pressningen av druvorna och förvaringen. Ordet betyder faktiskt ordagrant ’att pressa och bevara intakt’, vilket är en metod som används för produkter av hög kvalitet.

Sciac-trà

Italienska

SUB

(1)

Termen används enligt ovanstående (Schiacchetrà). I detta fall beror skillnaden på att termen avser en viss typ av vin.

Spätlese

Tyska

SUB / SGB

(1, 3, 15, 16)

Se termen ’Vendemmia Tardiva’ som används i den autonoma provinsen Bolzano.

Soleras

Italienska

SUB

(3)

Term för en specifik typ av likörvin kallad ’Marsala’. Termen avser produkten och den specifika produktionsmetoden som omfattar en lagringsperiod på minst fem år på träfat. Tillsats av kokt must eller mustkoncentrat är förbjudet. Resultatet är en ren, naturlig produkt som inte innehåller några tillsatser, inte ens tillsatser som framställts av vin, förutom alkohol naturligtvis, eftersom det är ett likörvin.

Stravecchio

Italienska

SUB

(3)

Termen avser uteslutande den unika typen ’Virgin’ och/eller ’Soleras’ av vintypen ’Marsala’. Termen avser den specifika produktionsmetoden som omfattar en lagringsperiod på minst tio år på träfat.

Strohwein

Tyska

SUB / SGB

(1, 3, 11, 15, 16)

Se det traditionella uttrycket ’Passito’.

Termens ordagranna betydelse är ’vin av halm’.

Termen avser det specifika vin som framställs i provinsen Bolzano och motsvarar en produktionsmetod som innebär att druvorna efter skörden torkas på spaljéer av halm enligt den torkningsmetod som fastställs i de olika produktspecifikationerna.

Superiore

Italienska

SUB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 15, 16)

Viner med högre kvalitetsegenskaper och vars produktionsregler är mycket strängare än andra. I produktspecifikationerna fastställs följande skillnader:

| a) | En naturlig alkoholhalt på minst 0,5 volymprocent. |
| --- | --- |

a)

En naturlig alkoholhalt på minst 0,5 volymprocent.

| b) | En total alkoholhalt vid konsumtion som är högre än minst 0,5 volymprocent. |
| --- | --- |

b)

En total alkoholhalt vid konsumtion som är högre än minst 0,5 volymprocent.

San Marino

Superiore Old Marsala

Italienska

SUB

(3)

Term för vin av typen ’Marsala Superiore’. Termen avser den specifika produkten och den specifika produktionsmetoden som omfattar en lagringsperiod på minst två år på träfat. Beteckningen innehåller dessutom en engelsk term, som är traditionell för likörvin och som fastställs genom både produktspecifikationen och lagen om Marsala-viner. Betydelsen av och anseendet hos denna benämning beror på såväl producenterna som de engelska handlare som 1773 upptäckte, producerade och saluförde detta särskilda vin och gjorde det känt världen över, särskilt i England.

Torchiato

Italienska

SUB

(1)

Exklusiv term för vinerna ’Colli di Conegliano – Torchiato di Fregona’. Termen avser produktens särskilda egenskaper som erhålls tack vare en omsorgsfull produktionsmetod som omfattar en försiktig pressning av själva druvorna.

Torcolato

Italienska

SUB

(1)

Exklusiv term för en särskild typ av vin kallad ’Breganze’.

Termen avser produktens särskilda egenskaper som erhålls tack vare en omsorgsfull produktionsmetod som omfattar användningen av delvis torkade druvor. När druvorna skördats hängs de på spaljéer som sedan sätts ihop och slutligen åter hängs upp varefter druvorna torkar.

Vecchio

Italienska

SUB

(1, 3)

Term för vinerna ’Rosso Barletta’, ’Aglianico del Vuture’, ’Marsala’ och ’Falerno del Massico’. Termen avser lagringsförhållandena och den efterföljande lagringen och förädlingen av produkten.

Vendemmia Tardiva

Italienska

SUB / SGB

(1, 3, 15, 16)

Termen avser en särskild typ av produkt som omfattar en sen druvskörd. Den därpå följande lagringen av druvorna på själva plantan och torkningen av druvorna under olika miljö- och väderförhållanden ger en utmärkt produkt, särskilt med avseende på sockerhalten och aromen. Resultatet är ett mycket extraordinärt vin. Dessa viner kallas också dessertviner eller ’mediteringsviner’.

Verdolino

Italienska

SUB / SGB

(1)

Term som avser produktionsmetoden och den särskilda gröna färgen.

Vergine

Italienska

SUB

(1, 3)

Term avser ’Marsala’-viner samt den specifika produkten och den specifika produktionsmetoden som innebär en lagringsperiod på minst fem år på träfat, samt förbudet mot tillsats av kokt must eller mustkoncentrat. Detta innebär att produkten är ren och naturlig utan tillsatser, inte ens tillsatser som framställts av vin, förutom alkoholhalten i likörviner.

Denna term avser dessutom ’Bianco Vergine Valdichiana’-viner. Den avser den traditionella produktionsmetoden med jäsning utan skal, vilket ger en ren och naturlig slutprodukt.

Vermiglio

Italienska

SUB

(1)

Term för viner från ’Colli dell’Etruria Centrale’. Termen avser både de särskilda kvalitetsegenskaperna och den särskilda färgen.

Vino Fiore

Italienska

SUB

(1)

Termen avser den särskilda produktionsmetoden för vissa vita viner och roséviner. Metoden innebär en försiktig pressning som ger en särskilt delikat smak som lyfter fram vinets främsta egenskaper, dvs. ’blomman’.

Vino Novello

Italienska

SUB / SGB

(1, 8)

Termen avser den särskilda produktionsmetoden och produktionsperioden som för saluföring och konsumtion är fastställd till den 6 november varje skördeår.

Novello

Vin Santo

Italienska

SUB

(1)

Historisk och traditionell term för vissa viner som produceras i regionerna Toskana, Marche, Umbrien, Emilia Romagna, Venetien och Trentino Alto Adige.

Termen avser den särskilda vintypen och den motsvarande och komplexa produktionsmetoden som innebär förvaring och torkning av druvorna på lämpliga och ventilerade platser under en lång lagringsperiod i traditionella träbehållare.

Många hypoteser har formulerats om termens ursprung, varav de flesta har med medeltiden att göra. Den mest sannolika hypotesen är starkt förknippad med vinets religiösa betydelse. Detta vin betraktades som extraordinärt och ansågs ha mirakulösa effekter.

Vinet användes vanligen vid helgonmässor, vilket kan förklara termen ’heligt vin’ (vinsanto).

Termen används fortfarande och nämns i detalj i specifikationerna för den skyddade ursprungsbeteckningen, och är en vintyp som är välkänd och uppskattad världen över.

Vino Santo

Vinsanto

Vivace

Italienska

SUB / SGB

(1, 8)

Term som avser produktionsmetoden och den motsvarande produkt som erhålls. Detta vin är något mousserande på grund av kolsyreinnehållet, som är ett resultat av en exklusiv och naturlig jäsningsprocess.

CYPERN

Αμπελώνας (-ες)

(Ampelonas (-es))

(Vineyard(-s))

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vin framställt av druvor som skördats på vingårdar på minst 1 hektar som tillhör en egendom. Vintillverkningen sker uteslutande på egendomen i distriktsområdet.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Κτήμα

(Ktima)

(Domain)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vin framställt av druvor som skördats på vingårdar på minst 1 hektar som tillhör en egendom. Vintillverkningen sker uteslutande på egendomen.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Μοναστήρι

(Monastiri)

(Monastery)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

Vin framställt av druvor som skördats på vingårdar på minst 1 hektar som tillhör en egendom. Inom samma jordbruksområde finns ett kloster. Vintillverkningen sker uteslutande på denna egendom.

WPC – Board act 6/2006

(EC382/2007, L95, 5.4.2007)

Μονή

(Moni)

(Monastery)

Grekiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 15, 16)

LUXEMBURG

Château

Franska

SUB

(1)

Termen avser namnet på egendomen under förutsättning att druvorna uteslutande härstammar därifrån och att vintillverkningen sker på denna egendom.

Chile

Grand premier cru

Franska

SUB

(1)

Viner som får märkas med den nationella märkningen ’Marque nationale’ får också bära en av följande kompletterande kvalitetsbeteckningar: ’Vin classé’, ’Premier cru’ eller ’Grand premier cru’, som har använts sedan 1959. Användningen av dessa beteckningar beviljas för ett enskilt vin efter det att vinet provats av en officiell kommitté som betygsätter vinet enligt en 20-gradig skala med följande krav:

| — | Viner som får mindre än 12 poäng beviljas ingen officiell klassificering och får inte märkas med ’Marque nationale – appellation contrôlée’. |
| --- | --- |

—

Viner som får mindre än 12 poäng beviljas ingen officiell klassificering och får inte märkas med ’Marque nationale – appellation contrôlée’.

| — | Viner som får minst 12,0 poäng erkänns officiellt som ’Marque nationale – appellation contrôlée’. |
| --- | --- |

—

Viner som får minst 12,0 poäng erkänns officiellt som ’Marque nationale – appellation contrôlée’.

| — | Viner som får minst 14,0 poäng tilldelas beteckningen ’Vin classé’ utöver ’Marque nationale – appellation contrôlée’. |
| --- | --- |

—

Viner som får minst 14,0 poäng tilldelas beteckningen ’Vin classé’ utöver ’Marque nationale – appellation contrôlée’.

| — | Viner som får minst 16,0 poäng tilldelas beteckningen ’Premier cru’ utöver ’Marque nationale – appellation contrôlée’. |
| --- | --- |

—

Viner som får minst 16,0 poäng tilldelas beteckningen ’Premier cru’ utöver ’Marque nationale – appellation contrôlée’.

| — | Viner som får minst 18,0 poäng tilldelas beteckningen ’Grand premier cru’ utöver ’Marque nationale – appellation contrôlée’. |
| --- | --- |

—

Viner som får minst 18,0 poäng tilldelas beteckningen ’Grand premier cru’ utöver ’Marque nationale – appellation contrôlée’.

Tunisien

Premier cru

Vin classé

Vendanges tardives

Franska

SUB

(1)

Betecknar ett vin vars druvor skördats sent och endast utgörs av någon av sorterna Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris, Riesling eller Gewürztraminer. Druvorna ska skördas för hand och den naturliga alkoholhalten i volymprocent för Riesling har fastställts till minst 95 grader Öchsle och till 105 grader Öchsle för andra druvsorter.

(Regeringsförordning av den 8 januari 2001.)

Vin de glace

Franska

SUB

(1)

Betecknar ett isvin framställt av druvor som skördas för hand i fruset tillstånd vid en temperatur på eller under –7°C. Endast druvor av sorterna Pinot blanc, Pinot gris och Riesling får användas för vinframställningen och musten ska ha en naturlig alkoholhalt i volymprocent på minst 120 grader Öchsle.

(Regeringsförordning av den 8 januari 2001.)

Vin de paille

Franska

SUB

(1)

Betecknar ett vin vars druvor skördats sent och endast utgörs av någon av sorterna Auxerrois, Pinot blanc, Pinot gris, Riesling eller Gewürztraminer. Druvorna ska skördas för hand och läggas ut på halmmattor för att torka i minst två månader. Halmmattorna kan bytas ut mot moderna ställningar. Druvorna ska ha en naturlig alkoholhalt i volymprocent på minst 130 grader Öchsle.

(Regeringsförordning av den 8 januari 2001.)

UNGERN

Aszú (3)(4)(5)(6) puttonyos

Ungerska

SUB

(1)

Vin som framställs genom att nytt vin, must eller nytt vin under jäsning hälls på druvor med ädelröta (aszú) och lagras i minst tre år (varav två år på fat). Sockerhalten och det sockerfria innehållet är också reglerade. Vinet får endast märkas med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Tokaj’.

Aszúeszencia

Ungerska

SUB

(1)

Bikavér

Ungerska

SUB

(1)

Rött vin från minst tre druvsorter som lagras på träfat i minst 12 månader, ytterligare krav kan fastställas i lokala föreskrifter. Beteckningen får endast användas för vin med de skyddade ursprungsbeteckningarna ’Eger’ och ’Szekszárd’.

Eszencia

Ungerska

SUB

(1)

Saften av druvor med ädelröta (aszú) som självavrinner från de kar som de samlats i under skörden. Restsockerhalt: minst 450 g/l. Sockerfritt extrakt: minst 50 g/l. Beteckningen får endast användas för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Tokaj’.

Fordítás

Ungerska

SUB

(1)

Vin som framställs genom att vin hälls på pressade druvrester med ädelröta från samma skörd, lagras i minst två år (varav ett år på fat). Beteckningen får endast användas för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Tokaj’.

Máslás

Ungerska

SUB

(1)

Vin som framställs genom att vin hälls på bottensatsen av Tokaj Aszú-vin från samma skörd, lagras i minst två år (varav ett år på fat). Beteckningen får endast användas för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Tokaj’.

Késői szüretelésű bor

Ungerska

SUB / SGB

(1)

Sen skörd. Mustens sockerhalt ska uppgå till minst 204,5 g/l.

Válogatott szüretelésű bor

Ungerska

SUB / SGB

(1)

Vin som framställs av utvalda druvor. Mustens sockerhalt ska uppgå till minst 204,5 g/l.

Muzeális bor

Ungerska

SUB / SGB

(1)

Vin som lagras på flaska i minst fem år.

Siller

Ungerska

SUB / SGB

(1)

Rött vin med mycket intensiv färg på grund av kort macerationstid.

Szamorodni

Ungerska

SUB

(1)

Vin som framställs av både druvor med ädelröta (aszú) och utan ädelröta, lagras i minst två år (varav ett år på fat). Mustens sockerhalt ska uppgå till minst 230,2 g/l. Beteckningen får endast användas för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Tokaj’.

ÖSTERRIKE

Ausstich

Tyska

SUB / SGB

(1)

Vinet ska framställas av druvor från ett enda skördeår och märkas med information om urvalskriterierna.

Auswahl

Tyska

SUB / SGB

(1)

Vinet ska framställas av druvor från ett enda skördeår och märkas med information om urvalskriterierna.

Bergwein

Tyska

SUB / SGB

(1)

Vinet framställs av druvor som odlats på terrasser eller brant sluttande vingårdar med en lutning på mer än 26 procent.

Klassik

Tyska

SUB

(1)

Vinet ska framställas av druvor från ett enda skördeår och märkas med information om urvalskriterierna.

Classic

Heuriger

Tyska

SUB / SGB

(1)

Vinet ska säljas till detaljhandlaren fram till slutet av den decembermånad som följer på skörden av druvorna och säljas till konsumenten fram till slutet av mars året därpå.

Gemischter Satz

Tyska

SUB / SGB

(1)

Vinet ska bestå av en blandning av olika vita eller röda druvsorter.

Jubiläumswein

Tyska

SUB / SGB

(1)

Vinet ska framställas av druvor från ett enda skördeår och märkas med information om urvalskriterierna.

Reserve

Tyska

SUB

(1)

Vinet ska ha en alkoholhalt på minst 13 volymprocent. För rött vin får kvalitetskontrollnumret för vin inte tillämpas före den 1 november året efter skördeåret, för vitt vin tidigast den 15 mars året efter skördeåret.

Schilcher

Tyska

SUB / SGB

(1)

Vinet ska ha producerats i Steiermark uteslutande av druvor av sorten ’Blauer Wildbacher’ som odlats i vinodlingsregionen Steirerland.

Sturm

Tyska

SGB

(1)

Delvis jäst druvmust med en alkoholhalt på minst 1 volymprocent. Sturm ska säljas mellan augusti och december under skördeåret och jäsas under försäljningen.

PORTUGAL

Canteiro

Portugisiska

SUB

(3)

Term som endast får användas för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Madeira’, som fortifieras efter jäsningen och lagras på fat i minst två år, och som ska bokföras som en särskild löpande post och inte får buteljeras förrän det lagrats i minst tre år.

[Portaria nr 125/98, av den 29 juli 1998.]

Colheita Seleccionada

Portugisiska

SUB / SGB

(1)

Term som endast får användas för vin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning som tappats på glasflaskor, med karakteristiska organoleptiska egenskaper, en verklig alkoholhalt som är minst en volymprocent högre än den lagligt fastställda lägsta volymprocenten, och som ska bokföras som en särskild löpande post. Skördeåret ska anges.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004.]

Crusted

Engelska

SUB

(3)

Portvin med exceptionella organoleptiska egenskaper som är rött och fylligt vid tappningen, med fin arom och smak som erhålls genom blandning av viner från flera årgångar i syfte att få kompletterande organoleptiska egenskaper som ger en fällning (crust) på väggen i den flaska där en del av lagringen sker. Instituto dos Vinhos do Douro e Porto beviljar rätten att använda beteckningen för vinet.

[Regulamento nr 36/2005, av den 18 april 2005]

Crusting

Escolha

Portugisiska

SUB / SGB

(1)

Term som endast får användas för vin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning, som tappas på glasflaskor, med karakteristiska organoleptiska egenskaper och som ska bokföras som en särskild löpande post.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004.]

Escuro

Portugisiska

SUB

(3)

Term som endast får användas för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Madeira’ som har en djup aromatisk intensitet som är resultatet av en blandning av orange och brunaktiga färger. Den brunaktiga färgen dominerar, vilket beror på att färgämnet i vinet oxiderar och på att ämnen utsöndras ur fatet.

[Portaria nr 125/98, av den 29 juli 1998.]

Fino

Portugisiska

SUB

(3)

Ett elegant kvalitetsvin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Madeira’ med perfekt balans mellan den friska syran, den fylliga mognaden och aromen som utvecklats genom lagring på fat.

[Portaria nr 125/98, av den 29 juli 1998.]

Portvin av god kvalitet med komplex arom och smak, som ger vinet dess organoleptiska egenskaper; termen används uteslutande tillsammans med de traditionella portvinsuttrycken Tawny, Ruby och White.

[Portaria nr 1484/2002, av den 22 november 2002.]

Frasqueira

Portugisiska

SUB

(3)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Madeira’ vars beteckning är förknippad med skördeåret. Produkten ska framställas av traditionella druvsorter och lagras i minst 20 år före buteljeringen. Vinet ska bevara en karakteristisk kvalitet och bokföras som en särskild löpande post före och efter buteljeringen.

[Portaria nr 125/98, av den 29 juli 1998.]

Garrafeira

Portugisiska

SUB / SGB

(1, 3)

Term som endast får användas för vin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning och som avser skördeåret, med karakteristiska organoleptiska egenskaper. Det röda vinet lagras i minst 30 månader, varav minst 12 månader i glasflaskor och det vita vinet och rosévinet lagras i minst 12 månader, varav minst sex månader i glasflaskor. Vinet ska bokföras som en särskild löpande post.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004.]

SUB

(3)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Porto’/’Port’ som efter en lagringstid på träfat tappas i glasbehållare i minst åtta år, varefter det buteljeras.

[Regulamento nr 36/2005, av den 18 april 2005]

SUB

(3)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Madeira’ vars beteckning är förknippad med skördeåret. Produkten ska framställas av traditionella druvsorter och lagras i minst 20 år före buteljeringen. Vinet ska bevara en karakteristisk kvalitet och bokföras som en särskild löpande post före och efter buteljeringen.

[Portaria nr 40/82, av den 15 april 1982.]

Lágrima

Portugisiska

SUB

(3)

Portvin vars sötma ska motsvara en densitet på mellan 1 034–1 084 vid 20o C.

[Decreto-Lei nr 166/86, av den 26 juni 1986.]

Leve

Portugisiska

SUB / SGB

(1, 3)

Term som endast får användas för vin med den skyddade geografiska beteckningen ’Lisboa’ som har den lägsta naturliga alkoholhalt som krävs för det berörda vinodlingsområdet, en verklig alkoholhalt på högst 10 volymprocent, en fastställd syrahalt uttryckt som vinsyra som motsvarar eller är högre än 4,5 g/l, ett maximalt tryck på 1 bar och vars resterande analytiska parametrar överensstämmer med de allmänna värden som fastställts för vin med en geografisk beteckning.

[Portaria nr 426/2009, av den 23 april 2009]

Term som endast får användas för vin med den skyddade geografiska beteckningen ’Tejo’ som har den lägsta naturliga alkoholhalt som krävs för det berörda vinodlingsområdet, en verklig alkoholhalt på högst 10,5 volymprocent, en fastställd syrahalt uttryckt som vinsyra som motsvarar eller är högre än 4 g/l, ett maximalt tryck på 1 bar och vars resterande analytiska parametrar överensstämmer med de allmänna värden som fastställts för vin med en geografisk beteckning.

[Portaria nr 445/2009, av den 27 april 2009]

Vitt vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Porto’/’Port’ med en alkoholhalt på minst 16,5 volymprocent.

[Regulamento nr 36/2005, av den 18 april 2005]

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Madeira’, lätt fylligt men med en balanserad struktur.

[Portaria nr 125/98, av den 29 juli 1998.]

Nobre

Portugisiska

SUB

(1)

Term som endast får användas för ursprungsbeteckningen ’Dão’ och som uppfyller kraven i föreskrifterna för vinregionen Dão.

[Decreto-Lei nr 376/93, av den 5 november 1993]

Reserva

Portugisiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 5)

Term som endast får användas för vin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning som tappats på glasflaskor, som avser skördeåret, med karakteristiska organoleptiska egenskaper, en verklig alkoholhalt som är minst 0,5 volymprocent högre än den lagligt fastställda lägsta volymprocenten, och som ska bokföras som en särskild löpande post.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004]

Term som endast får användas för mousserande kvalitetsvin eller mousserande vin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning, som lagras på flaska i mellan 12 och 24 månader före omdragningen och degorgeringen eller innan bottensatsen avskiljs.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004]

Termen får endast användas för likörvin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning som tappas på glasflaskor, och avser skördeåret. Likörvinet får inte saluföras förrän det lagrats i minst tre år, och ska bokföras som en särskild löpande post.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004]

SUB

(1, 3, 4, 5)

Portvin med karakteristiska organoleptiska egenskaper, med en komplex arom och smak, som erhålls genom blandning av viner i olika lagringsstadier, vilket ger vinet specifika organoleptiska egenskaper.

[Regulamento nr 36/2005, av den 18 april 2005]

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Madeira’ som uppfyller normen på 5 år.

[Portaria nr 125/98, av den 29 juli 1998]

Reserva velha (ou grande reserva)

Portugisiska

SUB / SGB

(1, 3, 4, 5)

Term som endast får användas för mousserande kvalitetsvin, eller mousserande vin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning, som lagras på flaska i minst 36 månader före omdragningen och degorgeringen eller innan bottensatsen avskiljs.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004]

Ruby

Engelska

SUB

(3)

Portvin med röd eller fyllig röd färg. Producenten av dessa viner avbryter utvecklingen av vinets djupa röda färg för att bevara fruktigheten och styrkan hos ett ungt vin.

[Regulamento nr 36/2005, av den 18 april 2005]

Sydafrika (8)

Solera

Portugisiska

SUB

(3)

Vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Madeira’ som förknippas med ett skördedatum som utgör grunden för ett parti. Varje år avsätts högst 10 procent av partiet för tappning, en kvantitet som ersätts med ett annat kvalitetsvin. Det totala tillåtna antalet efterfyllningar är 10, varefter allt vin ska buteljeras samtidigt.

[Portaria nr 125/98, av den 29 juli 1998.]

Super reserva

Portugisiska

SUB / SGB

(4, 5)

Term som endast får användas för mousserande kvalitetsvin eller mousserande vin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning, som lagras på flaska i mellan 24 och 36 månader före omdragningen och degorgeringen eller innan bottensatsen avskiljs.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004]

Superior

Portugisiska

SUB / SGB

(1, 3)

Term som endast får användas för vin med en geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning, som tappats på glasflaskor, med karakteristiska organoleptiska egenskaper, en verklig alkoholhalt som är minst en volymprocent högre än den lagligt fastställda lägsta volymprocenten, och som ska bokföras som en särskild löpande post.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004]

Termen får endast användas för likörvin med geografisk beteckning eller ursprungsbeteckning som buteljeras, och får inte saluföras förrän efter minst fem års lagring, och ska bokföras som en särskild löpande post.

[Portaria nr 924/2004, av den 26 juli 2004]

Tawny

Engelska

SUB

(3)

Rött portvin som lagrats i träbehållare i minst sju år. Vinet framställs av flera olika viner som lagrats olika länge på fat eller i kar. Med åldern blir vinets färg långsamt gulbrun, mellangulbrun eller ljust gulbrun, med en doft av torkade frukter och trä. Ju längre vinet lagras desto starkare blir aromen.

[Regulamento nr 36/2005, av den 18 april 2005]

Sydafrika (8)

Vintage, eventuellt kompletterat med Late Bottle (LBV) eller Character

Engelska

SUB

(3)

Portvin med högkvalitativa organoleptiska egenskaper, från en enda skörd, rött och fylligt vid godkännandet, med en fin arom och smak. Instituto dos Vinhos do Douro e Porto beviljar rätten att använda beteckningen för vinet. Införandet av beteckningen ’Late Bottled Vintage’ eller ’LBV’ sker under det fjärde året efter skördeåret, och den sista tappningen får ske fram till och med den 31 december under det sjätte året efter skördeåret.

[Regulamento nr 36/2005, av den 18 april 2005]

Vintage

Engelska

SUB

(3)

Portvin med högkvalitativa organoleptiska egenskaper, från en enda skörd, rött och fylligt vid godkännandet, med en mycket fin arom och smak. Instituto dos Vinhos do Douro e Porto beviljar rätten att använda beteckningen för vinet och godkänner det motsvarande datumet. Införandet av beteckningen ’Vintage’ sker under det andra året efter skördeåret och den sista tappningen får ske fram till och med den 30 juli under det tredje året efter skördeåret. Vinet får inte saluföras förrän den 1 maj under det andra året efter skördeåret.

[Regulamento nr 36/2005, av den 18 april 2005]

Sydafrika (8)

RUMÄNIEN

Rezervă

Rumänska

SUB / SGB

(1)

Vin som mognadslagrats i minst sex månader i ekbehållare och som lagrats på flaska i minst sex månader.

Vin de vinotecă

Rumänska

SUB

(1, 15, 16)

Vin som mognadslagrats i minst ett år i ekbehållare och som lagrats på flaska i minst fyra år.

Vin tânăr

Rumänska

SUB / SGB

(1)

Vin som saluförs vid utgången av det år då det godkändes.

SLOVAKIEN

Mladé víno

Slovakiska

SUB

(1)

Vinet ska buteljeras före slutet av kalenderåret under det år då de druvor som använts för framställningen av vinet skördats. Vinet får inte saluföras på marknaden förrän tidigast den första måndagen i november under samma skördeår.

Archívne víno

Slovakiska

SUB

(1)

Vinet har mognadslagrats i minst tre år efter det att de druvor som använts för framställningen av vinet skördats.

Panenská úroda

Slovakiska

SUB

(1)

De druvor som använts för framställningen av vinet kommer från den första skörden på en vingård. Som den första skörden räknas den skörd som sker under det tredje eller senast det fjärde året efter planteringen.

SLOVENIEN

Mlado vino

Slovenska

SGB / PGO

(1)

Vin som inte får saluföras på marknaden förrän tidigast 30 dagar efter skörden och endast fram till och med den 31 januari.

---

(1)  SUB (skyddad ursprungsbeteckning) eller SGB (skyddad geografisk beteckning), åtföljda av hänvisning till kategorier av vinprodukter enligt bilaga XIb till förordning (EG) nr 1234/2007.

1

(2)  Den kursiverade texten anges endast som information och/eller förklaring, och omfattas inte av bestämmelserna i artikel 3 i denna förordning. Eftersom dessa uppgifter är vägledande är de inte under några omständigheter utbytbara mot de berörda nationella lagstiftningarna.”

2

(3)  Termen ’Qualitätswein mit Prädikat’ får användas under en övergångsperiod som upphör att gälla den 31.12.2010.

3

(4)  Inget skydd har begärts för termerna ’Sekt’, ’Likörwein’ och ’Perlwein’.

4

(5)  Inget skydd har begärts för termen ’Sekt’.

5

(6)  Inget skydd har begärts för termen ’Sekt’.

6

(7)  Inget skydd har begärts för termerna ’Riesling’ och ’Sekt’.

7

(8)  ’Ruby’, ’Tawny’ och ’Vintage’ används tillsammans med den sydafrikanska geografiska beteckningen ’CAPE’.

8

---

BILAGA II

”BILAGA XV

FÖRTECKNING ÖVER DRUVSORTER OCH SYNONYMER TILL DESSA SOM FÅR FÖREKOMMA I MÄRKNINGEN AV VINER

(*)   FÖRKLARING:

| — | kursiv stil: | synonym till druvsorten |
| --- | --- | --- |
| — | ’°’ | ingen synonym |
| — | fet stil: | kolumn 3: namn på druvsort
  kolumn 4: land i vilket namnet motsvarar en druvsort och en hänvisning till druvsorten |
| — | normal stil: | kolumn 3: namn på synonym till en druvsort
  kolumn 4: namn på land som använder synonymen till en druvsort |

—

kursiv stil:

synonym till druvsorten

—

’°’

ingen synonym

—

fet stil:

kolumn 3: namn på druvsort

kolumn 4: land i vilket namnet motsvarar en druvsort och en hänvisning till druvsorten

—

normal stil:

kolumn 3: namn på synonym till en druvsort

kolumn 4: namn på land som använder synonymen till en druvsort

DEL A:   Förteckning över druvsorter och synonymer till dessa som får förekomma i märkningen av viner i enlighet med artikel 62.3

| | Namn på en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning | Druvsort och synonymer till denna | Länder som får använda detta druvsortnamn eller en av dess synonymer (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alba (IT) | Albarossa | Italien° |
| 2 | Alicante (ES) | Alicante Bouschet | Grekland°, Italien°, Portugal°, Algeriet°, Tunisien°, Förenta staterna°, Cypern°, Sydafrika

  Anmärkning: Namnet ’Alicante’ får inte användas utan annan angivelse som beteckning på ett vin. |
| 3 | Alicante Branco | Portugal° |
| 4 | Alicante Henri Bouschet | Frankrike°, Serbien och Montenegro (6) |
| 5 | Alicante | Italien° |
| 6 | Alikant Buse | Serbien och Montenegro (4) |
| 7 | Avola (IT) | Nero d'Avola | Italien |
| 8 | Bohotin (RO) | Busuioacă de Bohotin | Rumänien |
| 9 | Borba (PT) | Borba | Spanien° |
| 10 | Bourgogne (FR) | Blauburgunder | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (13-20-30), Österrike (18-20), Kanada (20-30), Chile (20-30), Italien (20-30), Schweiz |
| 11 | Blauer Burgunder | Österrike (10-13), Serbien och Montenegro (17-30) |
| 12 | Blauer Frühburgunder | Tyskland (24) |
| 13 | Blauer Spätburgunder | Tyskland (30), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (10-20-30), Österrike (10-11), Bulgarien (30), Kanada (10-30), Chile (10-30), Rumänien (30), Italien (10-30) |
| 14 | Burgund Mare | Rumänien (35, 27, 39, 41) |
| 15 | Burgundac beli | Serbien och Montenegro (34) |
| 16 | Burgundac Crni | Kroatien° |
| 17 | Burgundac crni | Serbien och Montenegro (11-30) |
| 18 | Burgundac sivi | Kroatien°, Serbien och Montenegro° |
| 19 | Burgundec bel | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien° |
| 20 | Burgundec crn | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (10-13-30) |
| 21 | Burgundec siv | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien° |
| 22 | Early Burgundy | Förenta staterna° |
| 23 | Fehér Burgundi, Burgundi | Ungern (31) |
| 24 | Frühburgunder | Tyskland (12), Nederländerna° |
| 25 | Grauburgunder | Tyskland, Bulgarien, Ungern°, Rumänien (26) |
| 26 | Grauer Burgunder | Kanada, Rumänien (25), Tyskland, Österrike |
| 27 | Grossburgunder | Rumänien (37, 14, 40, 42) |
| 28 | Kisburgundi kék | Ungern (30) |
| 29 | Nagyburgundi | Ungern° |
| 30 | Spätburgunder | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (10-13-20), Serbien och Montenegro (11-17), Bulgarien (13), Kanada (10-13), Chile, Ungern (29), Moldavien°, Rumänien (13), Italien (10-13), Förenade kungariket, Tyskland (13) |
| 31 | Weißburgunder | Sydafrika (33), Kanada, Chile (32), Ungern (23), Tyskland (32, 33), Österrike (32), Förenade kungariket°, Italien |
| 32 | Weißer Burgunder | Tyskland (31, 33), Österrike (31), Chile (31), Slovenien, Italien |
| 33 | Weissburgunder | Sydafrika (31), Tyskland (31, 32), Förenade kungariket, Italien, Schweiz° |
| 34 | Weisser Burgunder | Serbien och Montenegro (15) |
| 35 | Calabria (IT) | Calabrese | Italien |
| 36 | Cotnari (RO) | Grasă de Cotnari | Rumänien |
| 37 | Franken (DE) | Blaufränkisch | Tjeckien (39), Österrike°, Tyskland, Slovenien (Modra frankinja, Frankinja), Ungern, Rumänien (14, 27, 39, 41) |
| 38 | Frâncușă | Rumänien |
| 39 | Frankovka | Tjeckien (37), Slovakien (40), Rumänien (14, 27, 38, 41) |
| 40 | Frankovka modrá | Slovakien (39) |
| 41 | Kékfrankos | Ungern, Rumänien (37, 14, 27, 39) |
| 42 | Friuli (IT) | Friulano | Italien |
| 43 | Graciosa (PT) | Graciosa | Portugal° |
| 44 | Мелник (BU)

  Melnik | Мелник


  Melnik | Bulgarien |
| 45 | Montepulciano (IT) | Montepulciano | Italien° |
| 46 | Moravské (CZ) | Cabernet Moravia | Tjeckien° |
| 47 | Moravia dulce | Spanien° |
| 48 | Moravia agria | Spanien° |
| 49 | Muškat moravský | Tjeckien°, Slovakien |
| 50 | Odobești (RO) | Galbenă de Odobești | Rumänien |
| 51 | Porto (PT) | Portoghese | Italien° |
| 52 | Rioja (ES) | Torrontés riojano | Argentina° |
| 53 | Sardegna (IT) | Barbera Sarda | Italien |
| 54 | Sciacca (IT) | Sciaccarello | Frankrike |

Namn på en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning

Druvsort och synonymer till denna

Länder som får använda detta druvsortnamn eller en av dess synonymer (1)

1

Alba (IT)

Albarossa

Italien°

2

Alicante (ES)

Alicante Bouschet

Grekland°, Italien°, Portugal°, Algeriet°, Tunisien°, Förenta staterna°, Cypern°, Sydafrika

Anmärkning: Namnet ’Alicante’ får inte användas utan annan angivelse som beteckning på ett vin.

3

Alicante Branco

Portugal°

4

Alicante Henri Bouschet

Frankrike°, Serbien och Montenegro (6)

5

Alicante

Italien°

6

Alikant Buse

Serbien och Montenegro (4)

7

Avola (IT)

Nero d'Avola

Italien

8

Bohotin (RO)

Busuioacă de Bohotin

Rumänien

9

Borba (PT)

Borba

Spanien°

10

Bourgogne (FR)

Blauburgunder

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (13-20-30), Österrike (18-20), Kanada (20-30), Chile (20-30), Italien (20-30), Schweiz

11

Blauer Burgunder

Österrike (10-13), Serbien och Montenegro (17-30)

12

Blauer Frühburgunder

Tyskland (24)

13

Blauer Spätburgunder

Tyskland (30), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (10-20-30), Österrike (10-11), Bulgarien (30), Kanada (10-30), Chile (10-30), Rumänien (30), Italien (10-30)

14

Burgund Mare

Rumänien (35, 27, 39, 41)

15

Burgundac beli

Serbien och Montenegro (34)

16

Burgundac Crni

Kroatien°

17

Burgundac crni

Serbien och Montenegro (11-30)

18

Burgundac sivi

Kroatien°, Serbien och Montenegro°

19

Burgundec bel

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien°

20

Burgundec crn

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (10-13-30)

21

Burgundec siv

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien°

22

Early Burgundy

Förenta staterna°

23

Fehér Burgundi, Burgundi

Ungern (31)

24

Frühburgunder

Tyskland (12), Nederländerna°

25

Grauburgunder

Tyskland, Bulgarien, Ungern°, Rumänien (26)

26

Grauer Burgunder

Kanada, Rumänien (25), Tyskland, Österrike

27

Grossburgunder

Rumänien (37, 14, 40, 42)

28

Kisburgundi kék

Ungern (30)

29

Nagyburgundi

Ungern°

30

Spätburgunder

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (10-13-20), Serbien och Montenegro (11-17), Bulgarien (13), Kanada (10-13), Chile, Ungern (29), Moldavien°, Rumänien (13), Italien (10-13), Förenade kungariket, Tyskland (13)

31

Weißburgunder

Sydafrika (33), Kanada, Chile (32), Ungern (23), Tyskland (32, 33), Österrike (32), Förenade kungariket°, Italien

32

Weißer Burgunder

Tyskland (31, 33), Österrike (31), Chile (31), Slovenien, Italien

33

Weissburgunder

Sydafrika (31), Tyskland (31, 32), Förenade kungariket, Italien, Schweiz°

34

Weisser Burgunder

Serbien och Montenegro (15)

35

Calabria (IT)

Calabrese

Italien

36

Cotnari (RO)

Grasă de Cotnari

Rumänien

37

Franken (DE)

Blaufränkisch

Tjeckien (39), Österrike°, Tyskland, Slovenien (Modra frankinja, Frankinja), Ungern, Rumänien (14, 27, 39, 41)

38

Frâncușă

Rumänien

39

Frankovka

Tjeckien (37), Slovakien (40), Rumänien (14, 27, 38, 41)

40

Frankovka modrá

Slovakien (39)

41

Kékfrankos

Ungern, Rumänien (37, 14, 27, 39)

42

Friuli (IT)

Friulano

Italien

43

Graciosa (PT)

Graciosa

Portugal°

44

Мелник (BU)

Melnik

Мелник

Melnik

Bulgarien

45

Montepulciano (IT)

Montepulciano

Italien°

46

Moravské (CZ)

Cabernet Moravia

Tjeckien°

47

Moravia dulce

Spanien°

48

Moravia agria

Spanien°

49

Muškat moravský

Tjeckien°, Slovakien

50

Odobești (RO)

Galbenă de Odobești

Rumänien

51

Porto (PT)

Portoghese

Italien°

52

Rioja (ES)

Torrontés riojano

Argentina°

53

Sardegna (IT)

Barbera Sarda

Italien

54

Sciacca (IT)

Sciaccarello

Frankrike

DEL B:   Förteckning över druvsorter och synonymer till dessa som får förekomma i märkningen av viner i enlighet med artikel 62.4

| | Namn på en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning | Druvsort och synonymer till denna | Länder som får använda detta druvsortnamn eller en av dess synonymer (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mount Athos – Agioritikos (GR) | Agiorgitiko | Grekland°, Cypern° |
| 2 | Aglianico del Taburno (IT) | Aglianico | Italien°, Grekland°, Malta°, Förenta staterna |
| 3 | Aglianico del Vulture (IT) | Aglianicone | Italien° |
| 4 | Aleatico di Gradoli (IT)
  Aleatico di Puglia (IT) | Aleatico | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 5 | Ansonica Costa dell'Argentario (IT) | Ansonica | Italien, Australien |
| 6 | Conca de Barbera (ES) | Barbera Bianca | Italien° |
| 7 | Barbera | Sydafrika°, Argentina°, Australien°, Kroatien°, Mexiko°, Slovenien°, Uruguay°, Förenta staterna°, Grekland°, Italien°, Malta° |
| 8 | Barbera Sarda | Italien° |
| 9 | Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)
  Bosco Eliceo (IT) | Bosco | Italien° |
| 10 | Brachetto d'Acqui (IT) | Brachetto | Italien, Australien |
| 11 | Etyek-Buda (HU) | Budai | Ungern° |
| 12 | Cesanese del Piglio (IT)
  Cesanese di Olevano Romano (IT)
  Cesanese di Affile (IT) | Cesanese | Italien, Australien |
| 13 | Cortese di Gavi (IT)
  Cortese dell'Alto Monferrato (IT) | Cortese | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 14 | Duna (HU) | Duna gyöngye | Ungern |
| 15 | Dunajskostredský (SK) | Dunaj | Slovakien |
| 16 | Côte de Duras (FR) | Durasa | Italien |
| 17 | Korinthos-Korinthiakos (GR) | Corinto Nero | Italien° |
| 18 | Korinthiaki | Grekland° |
| 19 | Fiano di Avellino (IT) | Fiano | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 20 | Fortana del Taro (IT) | Fortana | Italien, Australien |
| 21 | Freisa d'Asti (IT)
  Freisa di Chieri (IT) | Freisa | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 22 | Greco di Bianco (IT)
  Greco di Tufo (IT) | Greco | Italien, Australien |
| 23 | Grignolino d'Asti (IT)
  Grignolino del Monferrato Casalese (IT) | Grignolino | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 24 | Izsáki Arany Sárfehér (HU) | Izsáki Sáfeher | Ungern |
| 25 | Lacrima di Morro d'Alba (IT) | Lacrima | Italien, Australien |
| 26 | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | Lambrusco grasparossa | Italien |
| 27 | Lambrusco | Italien, Australien (2), Förenta staterna |
| 28 | Lambrusco di Sorbara (IT) |
| 29 | Lambrusco Mantovano (IT) |
| 30 | Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT) |
| 31 | Lambrusco Salamino | Italien |
| 32 | Colli Maceratesi | Maceratino | Italien, Australien |
| 33 | Nebbiolo d'Alba (IT) | Nebbiolo | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 34 | Colli Orientali del Friuli Picolit (IT) | Picolit | Italien |
| 35 | Pikolit | Slovenien |
| 36 | Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT) | Pignoletto | Italien, Australien |
| 37 | Primitivo di Manduria | Primitivo | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 38 | Rheingau (DE) | Rajnai rizling | Ungern (41) |
| 39 | Rheinhessen (DE) | Rajnski rizling | Serbien och Montenegro (40-41-46) |
| 40 | Renski rizling | Serbien och Montenegro (39-43-46), Slovenien° (45) |
| 41 | Rheinriesling | Bulgarien°, Österrike, Tyskland (43), Ungern (38), Tjeckien (49), Italien (43), Grekland, Portugal, Slovenien |
| 42 | Rhine Riesling | Sydafrika°, Australien°, Chile (44), Moldavien°, Nya Zeeland°, Cypern, Ungern° |
| 43 | Riesling renano | Tyskland (41), Serbien och Montenegro (39-40-46), Italien (41) |
| 44 | Riesling Renano | Chile (42), Malta° |
| 45 | Radgonska ranina | Slovenien |
| 46 | Rizling rajnski | Serbien och Montenegro (39-40-43) |
| 47 | Rizling Rajnski | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien°, Kroatien° |
| 48 | Rizling rýnsky | Slovakien° |
| 49 | Ryzlink rýnský | Tjeckien (41) |
| 50 | Rossese di Dolceacqua (IT) | Rossese | Italien, Australien |
| 51 | Sangiovese di Romagna (IT) | Sangiovese | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 52 | Štajerska Slovenija (SV) | Štajerska belina | Slovenien |
| 53 | Teroldego Rotaliano (IT) | Teroldego | Italien, Australien, Förenta staterna |
| 54 | Vinho Verde (PT) | Verdea | Italien° |
| 55 | Verdeca | Italien |
| 56 | Verdese | Italien° |
| 57 | Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)
  Verdicchio di Matelica (IT) | Verdicchio | Italien, Australien |
| 58 | Vermentino di Gallura (IT)
  Vermentino di Sardegna (IT) | Vermentino | Italien, Australien |
| 59 | Vernaccia di San Gimignano (IT)
  Vernaccia di Oristano (IT)
  Vernaccia di Serrapetrona (IT) | Vernaccia | Italien, Australien |
| 60 | Zala (HU) | Zalagyöngye | Ungern |

Namn på en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning

Druvsort och synonymer till denna

Länder som får använda detta druvsortnamn eller en av dess synonymer (1)

1

Mount Athos – Agioritikos (GR)

Agiorgitiko

Grekland°, Cypern°

2

Aglianico del Taburno (IT)

Aglianico

Italien°, Grekland°, Malta°, Förenta staterna

3

Aglianico del Vulture (IT)

Aglianicone

Italien°

4

Aleatico di Gradoli (IT)

Aleatico di Puglia (IT)

Aleatico

Italien, Australien, Förenta staterna

5

Ansonica Costa dell'Argentario (IT)

Ansonica

Italien, Australien

6

Conca de Barbera (ES)

Barbera Bianca

Italien°

7

Barbera

Sydafrika°, Argentina°, Australien°, Kroatien°, Mexiko°, Slovenien°, Uruguay°, Förenta staterna°, Grekland°, Italien°, Malta°

8

Barbera Sarda

Italien°

9

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco (IT)

Bosco Eliceo (IT)

Bosco

Italien°

10

Brachetto d'Acqui (IT)

Brachetto

Italien, Australien

11

Etyek-Buda (HU)

Budai

Ungern°

12

Cesanese del Piglio (IT)

Cesanese di Olevano Romano (IT)

Cesanese di Affile (IT)

Cesanese

Italien, Australien

13

Cortese di Gavi (IT)

Cortese dell'Alto Monferrato (IT)

Cortese

Italien, Australien, Förenta staterna

14

Duna (HU)

Duna gyöngye

Ungern

15

Dunajskostredský (SK)

Dunaj

Slovakien

16

Côte de Duras (FR)

Durasa

Italien

17

Korinthos-Korinthiakos (GR)

Corinto Nero

Italien°

18

Korinthiaki

Grekland°

19

Fiano di Avellino (IT)

Fiano

Italien, Australien, Förenta staterna

20

Fortana del Taro (IT)

Fortana

Italien, Australien

21

Freisa d'Asti (IT)

Freisa di Chieri (IT)

Freisa

Italien, Australien, Förenta staterna

22

Greco di Bianco (IT)

Greco di Tufo (IT)

Greco

Italien, Australien

23

Grignolino d'Asti (IT)

Grignolino del Monferrato Casalese (IT)

Grignolino

Italien, Australien, Förenta staterna

24

Izsáki Arany Sárfehér (HU)

Izsáki Sáfeher

Ungern

25

Lacrima di Morro d'Alba (IT)

Lacrima

Italien, Australien

26

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco grasparossa

Italien

27

Lambrusco

Italien, Australien (2), Förenta staterna

28

Lambrusco di Sorbara (IT)

29

Lambrusco Mantovano (IT)

30

Lambrusco Salamino di Santa Croce (IT)

31

Lambrusco Salamino

Italien

32

Colli Maceratesi

Maceratino

Italien, Australien

33

Nebbiolo d'Alba (IT)

Nebbiolo

Italien, Australien, Förenta staterna

34

Colli Orientali del Friuli Picolit (IT)

Picolit

Italien

35

Pikolit

Slovenien

36

Colli Bolognesi Classico Pignoletto (IT)

Pignoletto

Italien, Australien

37

Primitivo di Manduria

Primitivo

Italien, Australien, Förenta staterna

38

Rheingau (DE)

Rajnai rizling

Ungern (41)

39

Rheinhessen (DE)

Rajnski rizling

Serbien och Montenegro (40-41-46)

40

Renski rizling

Serbien och Montenegro (39-43-46), Slovenien° (45)

41

Rheinriesling

Bulgarien°, Österrike, Tyskland (43), Ungern (38), Tjeckien (49), Italien (43), Grekland, Portugal, Slovenien

42

Rhine Riesling

Sydafrika°, Australien°, Chile (44), Moldavien°, Nya Zeeland°, Cypern, Ungern°

43

Riesling renano

Tyskland (41), Serbien och Montenegro (39-40-46), Italien (41)

44

Riesling Renano

Chile (42), Malta°

45

Radgonska ranina

Slovenien

46

Rizling rajnski

Serbien och Montenegro (39-40-43)

47

Rizling Rajnski

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien°, Kroatien°

48

Rizling rýnsky

Slovakien°

49

Ryzlink rýnský

Tjeckien (41)

50

Rossese di Dolceacqua (IT)

Rossese

Italien, Australien

51

Sangiovese di Romagna (IT)

Sangiovese

Italien, Australien, Förenta staterna

52

Štajerska Slovenija (SV)

Štajerska belina

Slovenien

53

Teroldego Rotaliano (IT)

Teroldego

Italien, Australien, Förenta staterna

54

Vinho Verde (PT)

Verdea

Italien°

55

Verdeca

Italien

56

Verdese

Italien°

57

Verdicchio dei Castelli di Jesi (IT)

Verdicchio di Matelica (IT)

Verdicchio

Italien, Australien

58

Vermentino di Gallura (IT)

Vermentino di Sardegna (IT)

Vermentino

Italien, Australien

59

Vernaccia di San Gimignano (IT)

Vernaccia di Oristano (IT)

Vernaccia di Serrapetrona (IT)

Vernaccia

Italien, Australien

60

Zala (HU)

Zalagyöngye

Ungern

---

(1)  För de berörda staterna medges undantagen enligt denna bilaga endast för viner med skyddad ursprungsbeteckning och geografisk beteckning som framställs av de berörda druvsorterna.

1

(2)  Får användas i enlighet med bestämmelserna i artikel 22.4 i Avtalet av den 1 december 2008 mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin (EUT L 28. 30.1.2009, s. 3).”

2

---

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/60

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 402/2010

av den 10 maj 2010

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pintadeau de la Drôme [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006, och med tillämpning av artikel 17.2 i samma förordning, har Frankrikes ansökan om registrering av beteckningen ”Pintadeau de la Drôme” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006, och med tillämpning av artikel 17.2 i samma förordning, har Frankrikes ansökan om registrering av beteckningen ”Pintadeau de la Drôme” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 maj 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 222, 15.9.2009, s. 12.

2

---

BILAGA

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.1   Färskt kött (och slaktbiprodukter)

FRANKRIKE

Pintadeau de la Drôme (SGB)

---

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/62 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/62

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 403/2010

av den 10 maj 2010

om införande av en beteckning i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Tarta de Santiago [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Tarta de Santiago” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 har Spaniens ansökan om registrering av beteckningen ”Tarta de Santiago” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 har inkommit till kommissionen och därför bör denna beteckning registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den beteckning som anges i bilagan till denna förordning ska föras in i registret.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 maj 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 223, 16.9.2009, s. 23.

2

---

BILAGA

Livsmedel som avses i bilaga I till förordning (EG) nr 510/2006:

Klass 2.4   Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

SPANIEN

Tarta de Santiago (SGB)

---

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/64

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 404/2010

av den 10 maj 2010

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 13 augusti 2009 meddelade kommissionen, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 augusti 2009 meddelade kommissionen, genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat det berörda landet eller Kina).

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 30 juni 2009 av Association of European Wheel Manufacturers (EUWA) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del – i detta fall mer än 50 % – av unionens samlade produktion av vissa aluminiumhjul. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 30 juni 2009 av Association of European Wheel Manufacturers (EUWA) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del – i detta fall mer än 50 % – av unionens samlade produktion av vissa aluminiumhjul. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, de unionstillverkare som omnämns i klagomålet, andra kända tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och organisationer som man visste berördes samt representanter för Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, de unionstillverkare som omnämns i klagomålet, andra kända tillverkare inom unionen, exporterande tillverkare i Kina, importörer, handlare, användare, leverantörer och organisationer som man visste berördes samt representanter för Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (4) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | Eftersom det fanns ett stort antal exporterande tillverkare i Kina samt importörer och tillverkare i unionen, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det fanns ett stort antal exporterande tillverkare i Kina samt importörer och tillverkare i unionen, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare att ge sig till känna och lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (6) | Totalt sett gav sig 36 företag, eller grupper av närstående företag (nedan kallade grupper), i Kina till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom den angivna tidsfristen. Dessa 36 företag eller grupper tillverkade och/eller exporterade den berörda produkten till Europeiska unionens marknad under undersökningsperioden och förklarade sig villiga att ingå i urvalet. De betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades vid urvalet för stickprovsundersökningen. Samarbetsviljan i Kina, dvs. den procent av exporten till EU som de samarbetsvilliga företagen i Kina svarade för i förhållande till all kinesisk export till EU, låg på över 90 %. |
| --- | --- |

(6)

Totalt sett gav sig 36 företag, eller grupper av närstående företag (nedan kallade grupper), i Kina till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom den angivna tidsfristen. Dessa 36 företag eller grupper tillverkade och/eller exporterade den berörda produkten till Europeiska unionens marknad under undersökningsperioden och förklarade sig villiga att ingå i urvalet. De betraktades som samarbetsvilliga företag och beaktades vid urvalet för stickprovsundersökningen. Samarbetsviljan i Kina, dvs. den procent av exporten till EU som de samarbetsvilliga företagen i Kina svarade för i förhållande till all kinesisk export till EU, låg på över 90 %.

| (7) | Efter samråd med de berörda parterna i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa exportvolymen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande och där även den geografiska spridningen av de samarbetsvilliga företagen eller grupperna beaktades. Urvalet består av fyra (grupper av) företag som står för 47 % av de 36 samarbetsvilliga företagens eller gruppernas export till EU och omkring 43 % av den sammanlagda exporten till EU från Kina. De kinesiska myndigheterna och den kinesiska handelskammaren godkände kommissionens urval men bad att minst två ytterligare (grupper av) företag skulle inkluderas i urvalet. Med tanke på att det urval som ursprungligen gjordes består av 20 företag som tillhör fyra grupper beslutades det emellertid att inga fler företag eller grupper kunde läggas till eftersom det skulle innebära att undersökningarna inte skulle kunna slutföras inom föreskriven tid. |
| --- | --- |

(7)

Efter samråd med de berörda parterna i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa exportvolymen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande och där även den geografiska spridningen av de samarbetsvilliga företagen eller grupperna beaktades. Urvalet består av fyra (grupper av) företag som står för 47 % av de 36 samarbetsvilliga företagens eller gruppernas export till EU och omkring 43 % av den sammanlagda exporten till EU från Kina. De kinesiska myndigheterna och den kinesiska handelskammaren godkände kommissionens urval men bad att minst två ytterligare (grupper av) företag skulle inkluderas i urvalet. Med tanke på att det urval som ursprungligen gjordes består av 20 företag som tillhör fyra grupper beslutades det emellertid att inga fler företag eller grupper kunde läggas till eftersom det skulle innebära att undersökningarna inte skulle kunna slutföras inom föreskriven tid.

| (8) | Fem exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet ansökte om individuell undersökning och lämnade de nödvändiga uppgifterna inom den fastställda tidsfristen, för tillämpning av artiklarna 9.6 och 17.3 i grundförordningen. Med tanke på urvalets storlek (det omfattade fyra grupper med många företag) drog kommissionen i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen slutsatsen att någon individuell undersökning av exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet inte kunde beviljas, eftersom detta skulle bli orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid. |
| --- | --- |

(8)

Fem exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet ansökte om individuell undersökning och lämnade de nödvändiga uppgifterna inom den fastställda tidsfristen, för tillämpning av artiklarna 9.6 och 17.3 i grundförordningen. Med tanke på urvalets storlek (det omfattade fyra grupper med många företag) drog kommissionen i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen slutsatsen att någon individuell undersökning av exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet inte kunde beviljas, eftersom detta skulle bli orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid.

| (9) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell undersökning sände kommissionen i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkare som uttryckt intresse för detta och till de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(9)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell undersökning sände kommissionen i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen ansökningsformulär till de kinesiska exporterande tillverkare som uttryckt intresse för detta och till de kinesiska myndigheterna.

| (10) | Tillkännagivandet om inledande skickades till omkring 40 unionstillverkare av aluminiumhjul. 17 svar inkom. fem grupper av företag inkluderades i urvalet eftersom de ansågs vara representativa för unionens samlade produktion i fråga om försäljningsvolym och tillverkning i EU (över 75 %), geografisk täckning och verksamhetstyp, dvs. OEM-försäljning (Original Equipment Manufacturer) och så kallad eftermarknadsförsäljning, se skälen 19 ff. för ytterligare information. Den största delen av försäljningen från de unionstillverkare som ingick i urvalet avsåg OEM-segmentet, men två av de tillverkare som ingick i urvalet sålde även till eftermarknadssegmentet. Företag som inte ingivit klagomål ingick också i urvalet. |
| --- | --- |

(10)

Tillkännagivandet om inledande skickades till omkring 40 unionstillverkare av aluminiumhjul. 17 svar inkom. fem grupper av företag inkluderades i urvalet eftersom de ansågs vara representativa för unionens samlade produktion i fråga om försäljningsvolym och tillverkning i EU (över 75 %), geografisk täckning och verksamhetstyp, dvs. OEM-försäljning (Original Equipment Manufacturer) och så kallad eftermarknadsförsäljning, se skälen 19 ff. för ytterligare information. Den största delen av försäljningen från de unionstillverkare som ingick i urvalet avsåg OEM-segmentet, men två av de tillverkare som ingick i urvalet sålde även till eftermarknadssegmentet. Företag som inte ingivit klagomål ingick också i urvalet.

| (11) | Under undersökningen lade parterna fram fler argument om påstådda skillnader mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. För att få mer relevanta uppgifter beslutades det att urvalet skulle utökas med ytterligare en (större) tillverkare inom eftermarknadssegmentet. |
| --- | --- |

(11)

Under undersökningen lade parterna fram fler argument om påstådda skillnader mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. För att få mer relevanta uppgifter beslutades det att urvalet skulle utökas med ytterligare en (större) tillverkare inom eftermarknadssegmentet.

| (12) | De klagande bad att deras namn skulle hemlighållas eftersom de befarade repressalier från kunder eller konkurrenter. Även kommissionen ansåg att det förelåg en stor risk för repressalier och gick därför med på att namnen inte skulle avslöjas. Efter inledandet gick alla samarbetsvilliga företag med på att uppge sina namn i sin roll som samarbetsvilliga, men inte i sin roll som klagande. |
| --- | --- |

(12)

De klagande bad att deras namn skulle hemlighållas eftersom de befarade repressalier från kunder eller konkurrenter. Även kommissionen ansåg att det förelåg en stor risk för repressalier och gick därför med på att namnen inte skulle avslöjas. Efter inledandet gick alla samarbetsvilliga företag med på att uppge sina namn i sin roll som samarbetsvilliga, men inte i sin roll som klagande.

| (13) | Tillkännagivandet om inledande skickades till omkring 80 importörer och importörer/användare av aluminiumhjul. 40 svar mottogs från företag som stod för omkring en tredjedel av den samlade importen från Kina. Tolv av dessa svar kom från importörer och resten från importerande användare. Sju företag ingick i urvalet (fem importörer och två importerande användare). |
| --- | --- |

(13)

Tillkännagivandet om inledande skickades till omkring 80 importörer och importörer/användare av aluminiumhjul. 40 svar mottogs från företag som stod för omkring en tredjedel av den samlade importen från Kina. Tolv av dessa svar kom från importörer och resten från importerande användare. Sju företag ingick i urvalet (fem importörer och två importerande användare).

| (14) | Kommissionen skickade frågeformulär till de sex unionstillverkare som ingick urvalet, till de exporterande tillverkarna i urvalet för Kina, till dem som ansökt om individuell behandling och till de sju importörer som ingick i urvalet. Dessutom skickades frågeformulär ut till användare och samarbetsvilliga tillverkare. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen skickade frågeformulär till de sex unionstillverkare som ingick urvalet, till de exporterande tillverkarna i urvalet för Kina, till dem som ansökt om individuell behandling och till de sju importörer som ingick i urvalet. Dessutom skickades frågeformulär ut till användare och samarbetsvilliga tillverkare.

| (15) | Svar på frågeformuläret mottogs från de fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och från fem kinesiska exporterande tillverkare som ansökt om individuell behandling i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Svar mottogs även från de sex unionstillverkare som ingick i urvalet, från tre importörer som inte hade någon koppling till en exporterande tillverkare, från nio andra EU-tillverkare och från 13 användare. Skrivelser mottogs också från den kinesiska handelskammaren och från två intresseorganisationer för användare. |
| --- | --- |

(15)

Svar på frågeformuläret mottogs från de fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och från fem kinesiska exporterande tillverkare som ansökt om individuell behandling i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Svar mottogs även från de sex unionstillverkare som ingick i urvalet, från tre importörer som inte hade någon koppling till en exporterande tillverkare, från nio andra EU-tillverkare och från 13 användare. Skrivelser mottogs också från den kinesiska handelskammaren och från två intresseorganisationer för användare.

| (16) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och unionens intresse samt genomförde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare






  — | Borbet group:
  Borbet Solingen GmbH – Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och unionens intresse samt genomförde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare

—

Borbet group:

Borbet Solingen GmbH – Tyskland

| — | Heyes Lemmerz group:






  — | Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Tjeckien |
| --- | --- | --- |

—

Heyes Lemmerz group:

—

Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. – Tjeckien

| — | Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Italien |
| --- | --- |

—

Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. – Italien

| — | Ronal group:






  — | Ronal AG – Schweiz |
| --- | --- | --- |

—

Ronal group:

—

Ronal AG – Schweiz

| — | Ronal Polska Sp. z o.o. – Polen |
| --- | --- |

—

Ronal Polska Sp. z o.o. – Polen

| — | Speedline s.r.l. – Italien |
| --- | --- |

—

Speedline s.r.l. – Italien

| — | Mapsa S. Coop. L. – Spanien |
| --- | --- |

—

Mapsa S. Coop. L. – Spanien

| — | AEZ – Tyskland |
| --- | --- |

—

AEZ – Tyskland

| — | Française de Roues S.A.S.V. – Frankrike |
| --- | --- |

—

Française de Roues S.A.S.V. – Frankrike

| b) | Exporterande tillverkare och deras närstående företag i Kina






  — | Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd (Baoding) |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare och deras närstående företag i Kina

—

Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd (Baoding)

| — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI) |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)

| — | CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC) |
| --- | --- |

—

CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)

| c) | Närstående företag i unionen






  — | OZ Deutschland, Biberbach (Tyskland) |
| --- | --- | --- |

c)

Närstående företag i unionen

—

OZ Deutschland, Biberbach (Tyskland)

| — | OZ SpA, Bassano del Grappa (Italien) |
| --- | --- |

—

OZ SpA, Bassano del Grappa (Italien)

| d) | Närstående företag i Singapore






  — | OZ Asia |
| --- | --- | --- |

d)

Närstående företag i Singapore

—

OZ Asia

| — | YHI Manufacturing |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing

| e) | Användare






  — | Renault – Frankrike |
| --- | --- | --- |

e)

Användare

—

Renault – Frankrike

| — | BMW – Tyskland |
| --- | --- |

—

BMW – Tyskland

| (17) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Turkiet i egenskap av jämförbart land.






  f) | Tillverkare i Turkiet






  — | CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș. |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Turkiet i egenskap av jämförbart land.

f)

Tillverkare i Turkiet

—

CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.

| — | Hayes Lemmerz İnci Aluminyum. |
| --- | --- |

—

Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.

3.   Undersökningsperiod

| (18) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden, UP i tabeller). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(18)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2008 till och med den 30 juni 2009 (nedan kallad undersökningsperioden, UP i tabeller). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (19) | Den berörda produkten är aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50. |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten är aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50.

| (20) | Den berörda produkten säljs inom unionen via två distributionskanaler: till OEM-segmentet och det så kallade eftermarknadssegmentet. Inom OEM-segmentet anordnar biltillverkare anbudsförfaranden för aluminiumhjul (omkring två år före lanseringen av en ny bilmodell) och är involverade i processen med att utveckla ett nytt hjul med deras varumärkesnamn. Både unionstillverkare och kinesiska exportörer konkurrerar i samma anbud. Inom eftermarknadssektorn utformar och utvecklar tillverkarna aluminiumhjul som förses med varumärke för att därefter säljas till grossister, återförsäljare, tuningföretag, bilverkstäder osv. |
| --- | --- |

(20)

Den berörda produkten säljs inom unionen via två distributionskanaler: till OEM-segmentet och det så kallade eftermarknadssegmentet. Inom OEM-segmentet anordnar biltillverkare anbudsförfaranden för aluminiumhjul (omkring två år före lanseringen av en ny bilmodell) och är involverade i processen med att utveckla ett nytt hjul med deras varumärkesnamn. Både unionstillverkare och kinesiska exportörer konkurrerar i samma anbud. Inom eftermarknadssektorn utformar och utvecklar tillverkarna aluminiumhjul som förses med varumärke för att därefter säljas till grossister, återförsäljare, tuningföretag, bilverkstäder osv.

| (21) | En exportör hävdade att aluminiumhjul för OEM-segmentet bör undantas från produktomfattningen i förfarandet eftersom de endast monteras på nya bilar medan aluminiumhjul för eftermarknadssegmentet är avsedda att ersätta OEM-hjul under en bilmodells livslängd. Argumentet är självmotsägande eftersom det bekräftar att aluminiumhjul för eftermarknaden tillverkas i syfte att användas och fungera på samma sätt som aluminiumhjul för OEM. Faktum är att aluminiumhjul för eftermarknaden kan tillverkas genom olika tillverkningsprocesser, (3) med alla diametrar och vikter, med alla olika typer av efterbehandling osv. Den enda skillnaden mellan aluminiumhjul för OEM respektive eftermarknaden är att olika distributionskanaler används inom bilindustrin i processen med att utveckla och utforma hjul. Det har även hävdats att prissättningen av hjul för OEM respektive eftermarknaden skiljer sig åt genom att den förra är kopplad till det föränderliga priset på London Metal Exchange (LME). Biltillverkarna använder en så kallad nollbaserad prisformel. Den består av tre delar: 1) aluminiumpris (rörligt, kopplat till LME), 2) omvandlingskostnader som ger mervärde, 3) ett fast kvalitetspris. Denna prissättningsmetod anpassas till bilindustrins behov, men kostnadskomponenterna för aluminiumhjul är desamma för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. |
| --- | --- |

(21)

En exportör hävdade att aluminiumhjul för OEM-segmentet bör undantas från produktomfattningen i förfarandet eftersom de endast monteras på nya bilar medan aluminiumhjul för eftermarknadssegmentet är avsedda att ersätta OEM-hjul under en bilmodells livslängd. Argumentet är självmotsägande eftersom det bekräftar att aluminiumhjul för eftermarknaden tillverkas i syfte att användas och fungera på samma sätt som aluminiumhjul för OEM. Faktum är att aluminiumhjul för eftermarknaden kan tillverkas genom olika tillverkningsprocesser, (3) med alla diametrar och vikter, med alla olika typer av efterbehandling osv. Den enda skillnaden mellan aluminiumhjul för OEM respektive eftermarknaden är att olika distributionskanaler används inom bilindustrin i processen med att utveckla och utforma hjul. Det har även hävdats att prissättningen av hjul för OEM respektive eftermarknaden skiljer sig åt genom att den förra är kopplad till det föränderliga priset på London Metal Exchange (LME). Biltillverkarna använder en så kallad nollbaserad prisformel. Den består av tre delar: 1) aluminiumpris (rörligt, kopplat till LME), 2) omvandlingskostnader som ger mervärde, 3) ett fast kvalitetspris. Denna prissättningsmetod anpassas till bilindustrins behov, men kostnadskomponenterna för aluminiumhjul är desamma för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet.

| (22) | Det innebär att aluminiumhjul för OEM respektive eftermarknaden har samma fysiska och tekniska egenskaper och är utbytbara trots att de har olika distributionskanaler. De anses därför som en enda homogen produkt. Dessutom säljs och importeras aluminiumhjul från Kina i stora volymer via båda försäljningskanalerna. Mot bakgrund av detta dras den preliminära slutsatsen att det inte är motiverat att undanta aluminiumhjul för eftermarknaden från produktomfattningen i förfarandet. |
| --- | --- |

(22)

Det innebär att aluminiumhjul för OEM respektive eftermarknaden har samma fysiska och tekniska egenskaper och är utbytbara trots att de har olika distributionskanaler. De anses därför som en enda homogen produkt. Dessutom säljs och importeras aluminiumhjul från Kina i stora volymer via båda försäljningskanalerna. Mot bakgrund av detta dras den preliminära slutsatsen att det inte är motiverat att undanta aluminiumhjul för eftermarknaden från produktomfattningen i förfarandet.

| (23) | En berörd part uppgav att gokarthjul bör undantas eftersom gokarter faller utanför tillämpningsområdet för KN-nummer 8705–8705. Parten lyckades emellertid inte bevisa att gokarter inte bör inkluderas i ovannämnda KN-nummer, och därför avslogs denna begäran preliminärt. |
| --- | --- |

(23)

En berörd part uppgav att gokarthjul bör undantas eftersom gokarter faller utanför tillämpningsområdet för KN-nummer 8705–8705. Parten lyckades emellertid inte bevisa att gokarter inte bör inkluderas i ovannämnda KN-nummer, och därför avslogs denna begäran preliminärt.

| (24) | Samma part hävdade att hjul för terrängfordon också bör undantas från produktomfattningen eftersom dessa hjul i grunden skiljer sig från de hjul som tillverkas för andra motorfordon. Vissa terrängfordon kan emellertid klassificeras under KN-nummer 8705–8705, och därför faller deras hjul inom produktomfattningen i denna undersökning. Som en följd av detta avslogs denna begäran preliminärt. |
| --- | --- |

(24)

Samma part hävdade att hjul för terrängfordon också bör undantas från produktomfattningen eftersom dessa hjul i grunden skiljer sig från de hjul som tillverkas för andra motorfordon. Vissa terrängfordon kan emellertid klassificeras under KN-nummer 8705–8705, och därför faller deras hjul inom produktomfattningen i denna undersökning. Som en följd av detta avslogs denna begäran preliminärt.

2.   Likadan produkt

| (25) | Den berörda produkten och de aluminiumhjul som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och på hemmamarknaden i Turkiet, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom de aluminiumhjul som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Den berörda produkten och de aluminiumhjul som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och på hemmamarknaden i Turkiet, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom de aluminiumhjul som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (26) | Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:






  — | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande, och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(26)

Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:

—

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande, och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| — | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (27) | I denna undersökning ansökte alla de exporterande grupper av tillverkare som ingick i urvalet om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och de svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen. |
| --- | --- |

(27)

I denna undersökning ansökte alla de exporterande grupper av tillverkare som ingick i urvalet om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och de svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen.

| (28) | När det gäller alla de undersökta företagen inhämtade kommissionen alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos de berörda grupperna de uppgifter som lämnats i ansökningarna om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller alla de undersökta företagen inhämtade kommissionen alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos de berörda grupperna de uppgifter som lämnats i ansökningarna om marknadsekonomisk status.

| (29) | Undersökningen visade att ingen av de fyra kinesiska företagsgrupperna kunde beviljas marknadsekonomisk status eftersom de inte uppfyllde alla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, av följande skäl: |
| --- | --- |

(29)

Undersökningen visade att ingen av de fyra kinesiska företagsgrupperna kunde beviljas marknadsekonomisk status eftersom de inte uppfyllde alla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, av följande skäl:

| (30) | Ingen av de exporterande grupper som ingick i urvalet kunde visa att de uppfyller kriterium 1 på grund av statlig inblandning i beslut som rör den huvudsakliga råvaran (aluminium). |
| --- | --- |

(30)

Ingen av de exporterande grupper som ingick i urvalet kunde visa att de uppfyller kriterium 1 på grund av statlig inblandning i beslut som rör den huvudsakliga råvaran (aluminium).

| (31) | I alla de grupper som ingick i urvalet förefaller det som om en stor majoritet av det aluminium som används för tillverkning av aluminiumhjul förvärvas på den kinesiska hemmamarknaden utifrån långsiktiga avtal. Priserna baseras på noteringarna på primärt aluminium på de kinesiska spotmarknaderna samt en omvandlingsavgift (och för ett av företagen även på Shanghai Futures Exchange [SHFE]). I detta hänseende måste det påpekas att noteringen på spotmarknaderna sker parallellt med SHFE. |
| --- | --- |

(31)

I alla de grupper som ingick i urvalet förefaller det som om en stor majoritet av det aluminium som används för tillverkning av aluminiumhjul förvärvas på den kinesiska hemmamarknaden utifrån långsiktiga avtal. Priserna baseras på noteringarna på primärt aluminium på de kinesiska spotmarknaderna samt en omvandlingsavgift (och för ett av företagen även på Shanghai Futures Exchange [SHFE]). I detta hänseende måste det påpekas att noteringen på spotmarknaderna sker parallellt med SHFE.

| (32) | I detta avseende bör det framhållas att den kinesiska staten har en framträdande roll i prissättningen på primärt aluminium och ständigt utövar sitt inflytande på marknaden med hjälp av flera verktyg. |
| --- | --- |

(32)

I detta avseende bör det framhållas att den kinesiska staten har en framträdande roll i prissättningen på primärt aluminium och ständigt utövar sitt inflytande på marknaden med hjälp av flera verktyg.

| (33) | För det första är primärt aluminium för export belagt med mervärdesskatt på 17 % (medan mervärdesskatt för export av färdiga varor återbetalas) samt en exportskatt på 15 %. |
| --- | --- |

(33)

För det första är primärt aluminium för export belagt med mervärdesskatt på 17 % (medan mervärdesskatt för export av färdiga varor återbetalas) samt en exportskatt på 15 %.

| (34) | För det andra utövar staten sitt inflytande över prissättningsmekanismerna på Shanghai Futures Exchange (SHFE), som är en stängd börs för företag som är registrerade i Kina och kinesiska medborgare. Statens inflytande över prissättningsmekanismerna på SHFE är kopplat till det faktum att den både är säljare av primärt aluminium och köpare via myndigheten State Reserve Bureau och andra statliga organ. Dessutom fastställer staten dagliga prisbegränsningar via SHFE:s regler, som har godkänts av den statliga tillsynsmyndigheten, China Securities Regulatory Commission (CSRC). |
| --- | --- |

(34)

För det andra utövar staten sitt inflytande över prissättningsmekanismerna på Shanghai Futures Exchange (SHFE), som är en stängd börs för företag som är registrerade i Kina och kinesiska medborgare. Statens inflytande över prissättningsmekanismerna på SHFE är kopplat till det faktum att den både är säljare av primärt aluminium och köpare via myndigheten State Reserve Bureau och andra statliga organ. Dessutom fastställer staten dagliga prisbegränsningar via SHFE:s regler, som har godkänts av den statliga tillsynsmyndigheten, China Securities Regulatory Commission (CSRC).

| (35) | Ett annat exempel på statligt inflytande är den kinesiska regeringens nya stimulanspaket, vars syfte är att begränsa effekterna av den ekonomiska krisen. I slutet av 2008 inrättade State Reserves Bureau ett system för att köpa aluminium från smältverk för att stödja deras verksamhet i takt med att den globala finanskrisen ledde till minskad efterfrågan. I och med dessa statliga inköp absorberades den större delen av lagren på hemmamarknaden, vilket ledde till att priserna drevs upp under det första halvåret 2009. |
| --- | --- |

(35)

Ett annat exempel på statligt inflytande är den kinesiska regeringens nya stimulanspaket, vars syfte är att begränsa effekterna av den ekonomiska krisen. I slutet av 2008 inrättade State Reserves Bureau ett system för att köpa aluminium från smältverk för att stödja deras verksamhet i takt med att den globala finanskrisen ledde till minskad efterfrågan. I och med dessa statliga inköp absorberades den större delen av lagren på hemmamarknaden, vilket ledde till att priserna drevs upp under det första halvåret 2009.

| (36) | Detta betraktades som en underliggande faktor för statligt inflytande över företagens beslut om råvaror. Det nuvarande kinesiska systemet med höga exporttullar och avsaknad av återbetalning av mervärdesskatt för export av primärt aluminium och andra råvaror, i kombination med avsaknad av exportskatter och återbetalning av mervärdesskatt på export av produkter i ett senare led i produktionskedjan och statligt inflytande över prissättningen på SHFE har lett till en situation där de kinesiska aluminiumpriserna fortsätter att avgöras av statligt inflytande. Detta har lett till en situation där priserna på LME historiskt har avvikit kraftigt från priserna på den kinesiska marknaden (4). Mellan första halvåret 2005 och slutet av 2008 har priserna på LME varit betydligt högre än på de kinesiska marknaderna, vilket visar att det inte förekommit arbitrage i någon större utsträckning mellan de kinesiska marknaderna och marknaderna i resten av världen. |
| --- | --- |

(36)

Detta betraktades som en underliggande faktor för statligt inflytande över företagens beslut om råvaror. Det nuvarande kinesiska systemet med höga exporttullar och avsaknad av återbetalning av mervärdesskatt för export av primärt aluminium och andra råvaror, i kombination med avsaknad av exportskatter och återbetalning av mervärdesskatt på export av produkter i ett senare led i produktionskedjan och statligt inflytande över prissättningen på SHFE har lett till en situation där de kinesiska aluminiumpriserna fortsätter att avgöras av statligt inflytande. Detta har lett till en situation där priserna på LME historiskt har avvikit kraftigt från priserna på den kinesiska marknaden (4). Mellan första halvåret 2005 och slutet av 2008 har priserna på LME varit betydligt högre än på de kinesiska marknaderna, vilket visar att det inte förekommit arbitrage i någon större utsträckning mellan de kinesiska marknaderna och marknaderna i resten av världen.

| (37) | Därmed påverkar de många snedvridningarna av priserna på kinesiskt primärt aluminium från statens sida de kinesiska tillverkarnas beslut om aluminiumhjul vid köp av råvaror. Dessutom gynnas de av dessa snedvridningar i och med att de vanligen gör sina inköp på den kinesiska marknaden från lokala leverantörer som använder kinesiska spotmarknadspriser (eller SHFE) som referens, men även kan köpa vissa kvantiteter till LME-priser när priserna på den kinesiska marknaden är högre som ett resultat av statligt inflytande. |
| --- | --- |

(37)

Därmed påverkar de många snedvridningarna av priserna på kinesiskt primärt aluminium från statens sida de kinesiska tillverkarnas beslut om aluminiumhjul vid köp av råvaror. Dessutom gynnas de av dessa snedvridningar i och med att de vanligen gör sina inköp på den kinesiska marknaden från lokala leverantörer som använder kinesiska spotmarknadspriser (eller SHFE) som referens, men även kan köpa vissa kvantiteter till LME-priser när priserna på den kinesiska marknaden är högre som ett resultat av statligt inflytande.

| (38) | Förutom den allmänna situation som beskrivs ovan finns det även tre andra grupper som inte uppfyller andra krav i kriterium 1 på grund av påtagligt statligt inflytande i fråga om viktiga affärsbeslut. Ett statligt företag i en av grupperna har i förhållande till sitt aktieinnehav oproportionerligt stor vetorätt i vissa viktiga beslut i två av dess företag. För de flesta företagen i en annan grupp är vissa viktiga beslut underkastade större statligt inflytande antingen på grund av att företagen helt och hållet ägs av staten eller på grund av att den direktör som företräder den statliga aktieägaren har vetorätt i viktiga företagsbeslut. Trots att företagen hävdar motsatsen visar undersökningen dessutom att det lokala arbetsmarknadsministeriet har vetorätt i fråga om anställning av arbetstagare i två av dessa företag. När det gäller en tredje grupp har den familj som har aktiemajoritet i gruppen kopplingar till det styrande partiet, och ett av företagen i gruppen är underkastat större statligt inflytande i fråga om vissa viktiga beslut i och med att den direktör som företräder den statliga aktieägaren har vetorätt i viktiga företagsbeslut. |
| --- | --- |

(38)

Förutom den allmänna situation som beskrivs ovan finns det även tre andra grupper som inte uppfyller andra krav i kriterium 1 på grund av påtagligt statligt inflytande i fråga om viktiga affärsbeslut. Ett statligt företag i en av grupperna har i förhållande till sitt aktieinnehav oproportionerligt stor vetorätt i vissa viktiga beslut i två av dess företag. För de flesta företagen i en annan grupp är vissa viktiga beslut underkastade större statligt inflytande antingen på grund av att företagen helt och hållet ägs av staten eller på grund av att den direktör som företräder den statliga aktieägaren har vetorätt i viktiga företagsbeslut. Trots att företagen hävdar motsatsen visar undersökningen dessutom att det lokala arbetsmarknadsministeriet har vetorätt i fråga om anställning av arbetstagare i två av dessa företag. När det gäller en tredje grupp har den familj som har aktiemajoritet i gruppen kopplingar till det styrande partiet, och ett av företagen i gruppen är underkastat större statligt inflytande i fråga om vissa viktiga beslut i och med att den direktör som företräder den statliga aktieägaren har vetorätt i viktiga företagsbeslut.

| (39) | I samtliga företag i en av grupperna är det uppenbart att de grundläggande redovisningsprinciperna inte efterlevs. Framför allt efterlevs inte IAS 1 (Utformning av finansiella rapporter), IAS 12 (Inkomstskatter) och IAS 16 (Materiella anläggningstillgångar). Därför anses räkenskaperna inte ha utarbetats och reviderats enligt internationella redovisningsstandarder (IAS). I en annan grupp upptäckte kommissionen att IAS 1 och IAS 31 inte efterlevs. |
| --- | --- |

(39)

I samtliga företag i en av grupperna är det uppenbart att de grundläggande redovisningsprinciperna inte efterlevs. Framför allt efterlevs inte IAS 1 (Utformning av finansiella rapporter), IAS 12 (Inkomstskatter) och IAS 16 (Materiella anläggningstillgångar). Därför anses räkenskaperna inte ha utarbetats och reviderats enligt internationella redovisningsstandarder (IAS). I en annan grupp upptäckte kommissionen att IAS 1 och IAS 31 inte efterlevs.

| (40) | För en grupp har det skett en tydlig snedvridning i fråga om rätten till markanvändning och förvärv av fasta tillgångar för flera företag. De flesta företagen i gruppen har gynnats av förmånliga skattesystem, skatteåterbetalning och stöd som utgör snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Denna snedvridning var betydande vid mätning i exempelvis omsättning. |
| --- | --- |

(40)

För en grupp har det skett en tydlig snedvridning i fråga om rätten till markanvändning och förvärv av fasta tillgångar för flera företag. De flesta företagen i gruppen har gynnats av förmånliga skattesystem, skatteåterbetalning och stöd som utgör snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Denna snedvridning var betydande vid mätning i exempelvis omsättning.

| (41) | I en annan grupp som ingick i urvalet har tre av företagen gynnats av förmånliga skattesystem som utgör snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Denna snedvridning kan betraktas som betydande i fråga om exempelvis omsättning. |
| --- | --- |

(41)

I en annan grupp som ingick i urvalet har tre av företagen gynnats av förmånliga skattesystem som utgör snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Denna snedvridning kan betraktas som betydande i fråga om exempelvis omsättning.

| (42) | Det förefaller även som om två av företagen i en annan grupp inte uppfyller kriterium 3. Det första företaget har betalat för rätten till markanvändning långt efter förfallodatum utan någon straffavgift, trots att straffavgifter tydligt nämns i avtalet. Detta utgör ett exempel på direktstöd från staten (som är den slutgiltiga ägaren av marken) vid företagets inledningsskede. Det andra företaget etablerades efter ett köp av tillgångar från en statlig tillverkare av aluminiumhjul enligt icke-marknadsekonomiska villkor, vilket innebar en otillbörlig fördel i företagets inledningsskede. |
| --- | --- |

(42)

Det förefaller även som om två av företagen i en annan grupp inte uppfyller kriterium 3. Det första företaget har betalat för rätten till markanvändning långt efter förfallodatum utan någon straffavgift, trots att straffavgifter tydligt nämns i avtalet. Detta utgör ett exempel på direktstöd från staten (som är den slutgiltiga ägaren av marken) vid företagets inledningsskede. Det andra företaget etablerades efter ett köp av tillgångar från en statlig tillverkare av aluminiumhjul enligt icke-marknadsekonomiska villkor, vilket innebar en otillbörlig fördel i företagets inledningsskede.

| (43) | En grupp hävdade att köpet av tillgångar från en statlig tillverkare skedde enligt marknadsekonomiska villkor. Den berörda parten kunde emellertid inte visa att hela verksamheten kunde betraktas som fri från snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

(43)

En grupp hävdade att köpet av tillgångar från en statlig tillverkare skedde enligt marknadsekonomiska villkor. Den berörda parten kunde emellertid inte visa att hela verksamheten kunde betraktas som fri från snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| (44) | Slutligen gynnades företag i en annan grupp av betydande skattebefrielser och ekonomiskt stöd som hade en tydlig inverkan på deras ekonomiska situation vid mätning i exempelvis omsättning. |
| --- | --- |

(44)

Slutligen gynnades företag i en annan grupp av betydande skattebefrielser och ekonomiskt stöd som hade en tydlig inverkan på deras ekonomiska situation vid mätning i exempelvis omsättning.

| (45) | Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande grupperna i Kina, de kinesiska myndigheterna, den kinesiska handelskammaren och klaganden om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande grupperna i Kina, de kinesiska myndigheterna, den kinesiska handelskammaren och klaganden om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.

| (46) | En grupp protesterade mot det faktum att kommissionen underlåtit att besluta om marknadsekonomisk status inom den tidsfrist på tre månader som fastställs i grundförordningen och hävdade att exportörerna vidtagit alla nödvändiga åtgärder innan denna tidsfrist löpte ut för att göra det möjligt för kommissionen att se vilken effekt dess beslut angående status skulle kunna ha på beräkningen av dumpningsmarginal. Med andra ord hävdade man att marknadsekonomisk status bör bedömas inom tidsfristen på tre månader om svar på frågeformulären om antidumpning har tillhandahållits inom denna tidsfrist. Annars finns det en risk att informationen i frågeformuläret om antidumpning kan påverka beslutet att bevilja marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(46)

En grupp protesterade mot det faktum att kommissionen underlåtit att besluta om marknadsekonomisk status inom den tidsfrist på tre månader som fastställs i grundförordningen och hävdade att exportörerna vidtagit alla nödvändiga åtgärder innan denna tidsfrist löpte ut för att göra det möjligt för kommissionen att se vilken effekt dess beslut angående status skulle kunna ha på beräkningen av dumpningsmarginal. Med andra ord hävdade man att marknadsekonomisk status bör bedömas inom tidsfristen på tre månader om svar på frågeformulären om antidumpning har tillhandahållits inom denna tidsfrist. Annars finns det en risk att informationen i frågeformuläret om antidumpning kan påverka beslutet att bevilja marknadsekonomisk status.

| (47) | Med tanke på omständigheterna i det aktuella fallet bör det emellertid betonas att ett beslut om marknadsekonomisk status inte kunde fattas inom tidsfristen på tre månader eftersom större delen av informationen om marknadsekonomisk status insamlades under kontrollbesöken, som slutfördes efter det att tidsfristen på tre månader löpt ut. Såsom förklaras ovan baserades beslutet att neka de exporterande grupperna i undersökningen marknadsekonomisk status uteslutande på en grundlig bedömning av de fem relevanta kriterierna för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Med tanke på omständigheterna i det aktuella fallet bör det emellertid betonas att ett beslut om marknadsekonomisk status inte kunde fattas inom tidsfristen på tre månader eftersom större delen av informationen om marknadsekonomisk status insamlades under kontrollbesöken, som slutfördes efter det att tidsfristen på tre månader löpt ut. Såsom förklaras ovan baserades beslutet att neka de exporterande grupperna i undersökningen marknadsekonomisk status uteslutande på en grundlig bedömning av de fem relevanta kriterierna för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (48) | När det gäller kriterium 1 har det hävdats att det förekommer arbitrage mellan de kinesiska marknaderna och LME eftersom det har förekommit en mindre mängd export av aluminium till/från Kina under undersökningsperioden. Detta argument kan inte godtas med tanke på avvikelsen i prisnivåerna mellan de kinesiska marknaderna och LME. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller kriterium 1 har det hävdats att det förekommer arbitrage mellan de kinesiska marknaderna och LME eftersom det har förekommit en mindre mängd export av aluminium till/från Kina under undersökningsperioden. Detta argument kan inte godtas med tanke på avvikelsen i prisnivåerna mellan de kinesiska marknaderna och LME.

| (49) | När det gäller kriterium 2 togs flera frågor upp angående oförenligheten med olika internationella redovisningsstandarder som kommissionen funnit i de två företagens räkenskaper. Ingenting i de argument som lagts fram gör det möjligt att dra slutsatsen att något av dessa två företag har en tydlig uppsättning räkenskaper som varit föremål för en oberoende revision i enlighet med internationella redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller kriterium 2 togs flera frågor upp angående oförenligheten med olika internationella redovisningsstandarder som kommissionen funnit i de två företagens räkenskaper. Ingenting i de argument som lagts fram gör det möjligt att dra slutsatsen att något av dessa två företag har en tydlig uppsättning räkenskaper som varit föremål för en oberoende revision i enlighet med internationella redovisningsstandarder.

| (50) | När det gäller kriterium 3 har flera argument lagts fram. För det första har det hävdats att effekterna av ekonomiskt stöd, markrättigheter och andra fördelar såsom skattebefrielser inte orsakat betydande snedvridning av företagens ekonomiska situation. Detta argument kan inte godtas eftersom effekterna av dessa faktorer är betydande om de mäts i omsättning. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller kriterium 3 har flera argument lagts fram. För det första har det hävdats att effekterna av ekonomiskt stöd, markrättigheter och andra fördelar såsom skattebefrielser inte orsakat betydande snedvridning av företagens ekonomiska situation. Detta argument kan inte godtas eftersom effekterna av dessa faktorer är betydande om de mäts i omsättning.

| (51) | För det andra har det påpekats att en rad stödsystem och skattefördelar inte var företagsspecifika och därför inte kan antas ha uppstått till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. Här måste det understrykas att analysen av marknadsekonomisk status handlar om huruvida statligt inflytande har förekommit, oavsett om det är specifikt för ett visst företag. Under alla omständigheter är faktaunderlaget för påståendet felaktigt. De fördelar som företagen i det aktuella fallet gynnas av kan betraktas som företagsspecifika eftersom de riktar sig till en viss typ av företag: t.ex. ett utländskt företag som är etablerat i ett visst område och som har haft särskilda förhandlingar med de lokala myndigheterna för att få stöd, köpa inhemsk utrustning och teknisk uppgradering, delta i mässor, investera i forskning och utveckling osv. |
| --- | --- |

(51)

För det andra har det påpekats att en rad stödsystem och skattefördelar inte var företagsspecifika och därför inte kan antas ha uppstått till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. Här måste det understrykas att analysen av marknadsekonomisk status handlar om huruvida statligt inflytande har förekommit, oavsett om det är specifikt för ett visst företag. Under alla omständigheter är faktaunderlaget för påståendet felaktigt. De fördelar som företagen i det aktuella fallet gynnas av kan betraktas som företagsspecifika eftersom de riktar sig till en viss typ av företag: t.ex. ett utländskt företag som är etablerat i ett visst område och som har haft särskilda förhandlingar med de lokala myndigheterna för att få stöd, köpa inhemsk utrustning och teknisk uppgradering, delta i mässor, investera i forskning och utveckling osv.

| (52) | Slutligen har det anförts att skattebefrielser i fråga om inkomstskatt och avdrag för utländska företag som trädde i kraft 2005 inte utgör snedvridning till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. Denna tolkning kan inte godtas. I kriterium 3 hänvisas det inte till åtgärder som är tidsbegränsade (fram till 1998 när Kina började införa marknadsekonomiska regler) eller begränsade i fråga om tillämpningsområde utan till åtgärder som tyder på att staten har haft inflytande på utformningen av företagsmiljön genom åtgärder som är typiska för ett icke-marknadsekonomiskt system, såsom diskriminerande skattesatser. |
| --- | --- |

(52)

Slutligen har det anförts att skattebefrielser i fråga om inkomstskatt och avdrag för utländska företag som trädde i kraft 2005 inte utgör snedvridning till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. Denna tolkning kan inte godtas. I kriterium 3 hänvisas det inte till åtgärder som är tidsbegränsade (fram till 1998 när Kina började införa marknadsekonomiska regler) eller begränsade i fråga om tillämpningsområde utan till åtgärder som tyder på att staten har haft inflytande på utformningen av företagsmiljön genom åtgärder som är typiska för ett icke-marknadsekonomiskt system, såsom diskriminerande skattesatser.

| (53) | Av ovanstående framgår det att inget av de kinesiska företag som hade ansökt om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Slutsatsen blev därför att alla dessa företag bör förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(53)

Av ovanstående framgår det att inget av de kinesiska företag som hade ansökt om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Slutsatsen blev därför att alla dessa företag bör förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser.

2.   Individuell behandling

| (54) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska det vid behov fastställas en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7 i samma förordning, utom i de fall där företagen, i enlighet med artikel 9.5 i samma förordning, kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att det är möjligt att kringgå åtgärderna om exportörerna tilldelas olika tullsatser. |
| --- | --- |

(54)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska det vid behov fastställas en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7 i samma förordning, utom i de fall där företagen, i enlighet med artikel 9.5 i samma förordning, kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att det är möjligt att kringgå åtgärderna om exportörerna tilldelas olika tullsatser.

| (55) | Alla exporterande grupper som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga fastställdes det preliminärt att två av de fyra grupper som ingick i urvalet i Kina uppfyller alla kraven för individuell behandling. Två av grupperna i urvalet nekas individuell behandling. Den statliga inblandningen i CITIC Dicastal och Baoding är av sådant slag att det är möjligt att kringgå åtgärderna om enskilda exportörer tilldelas olika tullsatser, framför allt med hänsyn till det faktum att dessa två grupper har två gemensamma samriskföretag som tillverkar den berörda produkten. |
| --- | --- |

(55)

Alla exporterande grupper som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga fastställdes det preliminärt att två av de fyra grupper som ingick i urvalet i Kina uppfyller alla kraven för individuell behandling. Två av grupperna i urvalet nekas individuell behandling. Den statliga inblandningen i CITIC Dicastal och Baoding är av sådant slag att det är möjligt att kringgå åtgärderna om enskilda exportörer tilldelas olika tullsatser, framför allt med hänsyn till det faktum att dessa två grupper har två gemensamma samriskföretag som tillverkar den berörda produkten.

| (56) | Av de fyra exporterande grupper som ingick i urvalet i Kina bör följande grupper beviljas individuell undersökning:






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(56)

Av de fyra exporterande grupper som ingick i urvalet i Kina bör följande grupper beviljas individuell undersökning:

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

| — | YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

3.   Normalvärde

3.1   Val av jämförbart land

| (57) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(57)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land.

| (58) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. |
| --- | --- |

(58)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val.

| (59) | Endast en exportör motsatte sig detta och föreslog Malaysia som alternativt land, men uppgav senare att malaysiska företag inte var villiga att samarbeta med kommissionen. |
| --- | --- |

(59)

Endast en exportör motsatte sig detta och föreslog Malaysia som alternativt land, men uppgav senare att malaysiska företag inte var villiga att samarbeta med kommissionen.

| (60) | Kommissionen undersökte huruvida Turkiet var ett rimligt val av jämförbart land. Man kom fram till att Turkiet, som har fem nationella tillverkare och betydande import från tredjeländer, är en marknad där konkurrensen är hård. Dessutom fanns inga betydande skillnader i tillverkningsprocessen mellan tillverkare i Turkiet och Kina. Vid undersökningen upptäcktes därmed inga anledningar till att Turkiet inte skulle kunna betraktas som lämpligt för att fastställa normalvärdet. Dessutom säljer turkiska tillverkare produkttyper som är jämförbara med dem som Kina exporterar. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen undersökte huruvida Turkiet var ett rimligt val av jämförbart land. Man kom fram till att Turkiet, som har fem nationella tillverkare och betydande import från tredjeländer, är en marknad där konkurrensen är hård. Dessutom fanns inga betydande skillnader i tillverkningsprocessen mellan tillverkare i Turkiet och Kina. Vid undersökningen upptäcktes därmed inga anledningar till att Turkiet inte skulle kunna betraktas som lämpligt för att fastställa normalvärdet. Dessutom säljer turkiska tillverkare produkttyper som är jämförbara med dem som Kina exporterar.

| (61) | Två tillverkare i Turkiet svarade på det frågeformulär som sändes till alla tillverkare av aluminiumhjul i Turkiet. |
| --- | --- |

(61)

Två tillverkare i Turkiet svarade på det frågeformulär som sändes till alla tillverkare av aluminiumhjul i Turkiet.

| (62) | Uppgifterna i de samarbetsvilliga turkiska tillverkarnas svar kontrollerades på plats, och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem. |
| --- | --- |

(62)

Uppgifterna i de samarbetsvilliga turkiska tillverkarnas svar kontrollerades på plats, och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem.

| (63) | Den preliminära slutsatsen är därför att Turkiet är ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

Den preliminära slutsatsen är därför att Turkiet är ett lämpligt och rimligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.2   Fastställande av normalvärde

| (64) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt följande: |
| --- | --- |

(64)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet enligt följande:

| (65) | Den berörda produkten såldes i representativa kvantiteter på den turkiska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(65)

Den berörda produkten såldes i representativa kvantiteter på den turkiska hemmamarknaden.

| (66) | Det undersöktes huruvida det kunde anses säljas vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Det undersöktes huruvida det kunde anses säljas vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden.

| (67) | I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(67)

I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.

| (68) | I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ. |
| --- | --- |

(68)

I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den totala försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.

| (69) | För produkttyper där försäljningen inte var lönsam baserades normalvärdet på tillverkningskostnaderna för produkttypen som såldes på hemmamarknaden samt på försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och en skälig vinst på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(69)

För produkttyper där försäljningen inte var lönsam baserades normalvärdet på tillverkningskostnaderna för produkttypen som såldes på hemmamarknaden samt på försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och en skälig vinst på hemmamarknaden.

| (70) | Slutligen fastställdes normalvärdet på grundval av normalvärdet för jämförbara produkttyper med anpassningar till fysiska skillnader. |
| --- | --- |

(70)

Slutligen fastställdes normalvärdet på grundval av normalvärdet för jämförbara produkttyper med anpassningar till fysiska skillnader.

3.3   Exportpriser

| (71) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(71)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (72) | Där försäljningen skedde via en närstående importör eller handlare konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de återförsäljningspriser som tillämpas av den närstående importören/importören till de första oberoende kunderna i unionen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkom mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinstmarginal. Beträffande vinstmarginalen användes den vinst som redovisats av en oberoende importör/handlare av den berörda produkten då den närstående importörens/handlarens faktiska vinst inte ansågs vara tillförlitlig på grund av förhållandet mellan de exporterande tillverkarna och den närstående importören/handlaren. |
| --- | --- |

(72)

Där försäljningen skedde via en närstående importör eller handlare konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de återförsäljningspriser som tillämpas av den närstående importören/importören till de första oberoende kunderna i unionen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkom mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt för vinstmarginal. Beträffande vinstmarginalen användes den vinst som redovisats av en oberoende importör/handlare av den berörda produkten då den närstående importörens/handlarens faktiska vinst inte ansågs vara tillförlitlig på grund av förhållandet mellan de exporterande tillverkarna och den närstående importören/handlaren.

3.4   Jämförelse

| (73) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (74) | Prisjämförelsen mellan de hjul som exporterades från Kina och de som såldes på den turkiska marknaden av de turkiska samarbetsvilliga tillverkarna skedde genom att en klar åtskillnad gjordes mellan försäljning till OEM och försäljning på eftermarknaden. |
| --- | --- |

(74)

Prisjämförelsen mellan de hjul som exporterades från Kina och de som såldes på den turkiska marknaden av de turkiska samarbetsvilliga tillverkarna skedde genom att en klar åtskillnad gjordes mellan försäljning till OEM och försäljning på eftermarknaden.

| (75) | Förutom ovanstående beviljades lämpliga justeringar för transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, indirekt beskattning samt bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas med bevisning. |
| --- | --- |

(75)

Förutom ovanstående beviljades lämpliga justeringar för transport, försäkring, hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, indirekt beskattning samt bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas med bevisning.

4.   Dumpningsmarginaler

4.1   För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet och beviljades individuell behandling

| (76) | För de två företag som ingick i urvalet och beviljades individuell behandling fastställdes dumpningsmarginalerna genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för de turkiska tillverkare som samarbetade fullt ut jämfördes med varje företags vägda genomsnittliga exportpris till unionen i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(76)

För de två företag som ingick i urvalet och beviljades individuell behandling fastställdes dumpningsmarginalerna genom att det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för de turkiska tillverkare som samarbetade fullt ut jämfördes med varje företags vägda genomsnittliga exportpris till unionen i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.

| (77) | Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset vid Europeiska unionens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd | 36,7 % |
| Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd | 61,8 % |

(77)

Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset vid Europeiska unionens gräns, före tull, är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd

36,7 %

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd

61,8 %

4.2   För alla övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare

| (78) | Dumpningsmarginalen för de företag som ingick i urvalet och som inte beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling och för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet beräknades som ett vägt genomsnitt av resultaten för alla företag som ingick i urvalet. För de två företag som inte beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling gjordes beräkningarna på det sätt som beskrivs i skäl 76. Denna dumpningsmarginal uttryckt i procent av importpriset vid Europeiska unionens gränser före tull är 48,7 %. |
| --- | --- |

(78)

Dumpningsmarginalen för de företag som ingick i urvalet och som inte beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling och för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet beräknades som ett vägt genomsnitt av resultaten för alla företag som ingick i urvalet. För de två företag som inte beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling gjordes beräkningarna på det sätt som beskrivs i skäl 76. Denna dumpningsmarginal uttryckt i procent av importpriset vid Europeiska unionens gränser före tull är 48,7 %.

4.3   För alla övriga exporterande tillverkare

| (79) | Eftersom samarbetsviljan i Kina var mycket hög beräknades den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig för alla övriga exportörer i Kina genom att man använde transaktionerna med högst dumpningsmarginal från en samarbetsvillig exporterande tillverkare. Därför är den övriga dumpningsmarginalen uttryckt i procent av importpriset vid Europeiska unionens gränser före tull 69,3 %. |
| --- | --- |

(79)

Eftersom samarbetsviljan i Kina var mycket hög beräknades den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig för alla övriga exportörer i Kina genom att man använde transaktionerna med högst dumpningsmarginal från en samarbetsvillig exporterande tillverkare. Därför är den övriga dumpningsmarginalen uttryckt i procent av importpriset vid Europeiska unionens gränser före tull 69,3 %.

D.   SKADA

1.   Unionstillverkning

| (80) | Aluminiumhjul tillverkas av omkring 30 företag i många EU-länder. De företag som stödde klagomålet och samarbetade i undersökningen stod för över 85 % av unionens samlade produktion under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Aluminiumhjul tillverkas av omkring 30 företag i många EU-länder. De företag som stödde klagomålet och samarbetade i undersökningen stod för över 85 % av unionens samlade produktion under undersökningsperioden.

| (81) | Unionens samlade produktion och stöd för undersökningen har fastställts på grundval av all tillgänglig information, däribland information i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkare före och efter undersökningen och information från de tillverkare som ingick i urvalet och andra samarbetsvilliga tillverkare. Genom denna information kunde även förekomst av och produktionsnivå för tillverkare som inte samarbetade i undersökningen bekräftas. |
| --- | --- |

(81)

Unionens samlade produktion och stöd för undersökningen har fastställts på grundval av all tillgänglig information, däribland information i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionstillverkare före och efter undersökningen och information från de tillverkare som ingick i urvalet och andra samarbetsvilliga tillverkare. Genom denna information kunde även förekomst av och produktionsnivå för tillverkare som inte samarbetade i undersökningen bekräftas.

| (82) | En tillverkare som ingick i urvalet visade sig importera den berörda produkten från Kina och sälja den vidare på unionsmarknaden. I jämförelse med tillverkarens övergripande försäljning är importen emellertid marginell och påverkar inte företagets definition som unionstillverkare. |
| --- | --- |

(82)

En tillverkare som ingick i urvalet visade sig importera den berörda produkten från Kina och sälja den vidare på unionsmarknaden. I jämförelse med tillverkarens övergripande försäljning är importen emellertid marginell och påverkar inte företagets definition som unionstillverkare.

2.   Unionens förbrukning

| (83) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:









  Unionens förbrukning | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (i tusental) | 58 607 | 62 442 | 58 313 | 49 508 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 107 | 99 | 84 |

(83)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Unionens förbrukning

2006

2007

2008

UP

Enheter (i tusental)

58 607

62 442

58 313

49 508

Index (2006 = 100)

100

107

99

84

| (84) | Unionens förbrukning (5) fastställdes genom att import baserat på uppgifter från Eurostat lades till EU-försäljningen från unionstillverkare. Import av aluminiumhjul omfattas av två KN-nummer som även omfattar andra produkter. För att kunna bedöma andelen aluminiumhjul som omfattas av varje KN-nummer fastställdes deras importerade andel som omfattas av KN-nummer 8708 70 10 och 8708 70 50 land för land på grundval av den metod som föreslogs i klagomålet. Eftersom importen rapporterades i vikt skedde även omvandlingen till enheter enligt den metod som föreslogs i klagomålet (med en genomsnittsvikt per enhet). Dessa uppgifter kontrollerades mot och bekräftades av de uppgifter som tillhandahållits av de kinesiska exportörer som ingick i urvalet. EU-leveranserna beräknades genom att leveranserna från de unionstillverkare som ingick i urvalet räknades samman med leveranserna från andra tillverkare (uppgifter samlades in innan undersökningen inleddes och tillhandahölls i klagomålet, vissa beräkningar gjordes på grundval av uppgifter från tillverkare som ingick i urvalet). |
| --- | --- |

(84)

Unionens förbrukning (5) fastställdes genom att import baserat på uppgifter från Eurostat lades till EU-försäljningen från unionstillverkare. Import av aluminiumhjul omfattas av två KN-nummer som även omfattar andra produkter. För att kunna bedöma andelen aluminiumhjul som omfattas av varje KN-nummer fastställdes deras importerade andel som omfattas av KN-nummer 8708 70 10 och 8708 70 50 land för land på grundval av den metod som föreslogs i klagomålet. Eftersom importen rapporterades i vikt skedde även omvandlingen till enheter enligt den metod som föreslogs i klagomålet (med en genomsnittsvikt per enhet). Dessa uppgifter kontrollerades mot och bekräftades av de uppgifter som tillhandahållits av de kinesiska exportörer som ingick i urvalet. EU-leveranserna beräknades genom att leveranserna från de unionstillverkare som ingick i urvalet räknades samman med leveranserna från andra tillverkare (uppgifter samlades in innan undersökningen inleddes och tillhandahölls i klagomålet, vissa beräkningar gjordes på grundval av uppgifter från tillverkare som ingick i urvalet).

| (85) | Totalt sett minskade förbrukningen med 15,5 % under skadeundersökningsperioden, men siffrorna varierade. Mellan 2008 och undersökningsperioden skedde en stor minskning på 15,1 %. Förbrukningen ökade från 58,6 miljoner enheter 2006 till 62,4 miljoner enheter 2007 för att därefter minska till 58,3 miljoner enheter 2008 och till 49,5 miljoner enheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Totalt sett minskade förbrukningen med 15,5 % under skadeundersökningsperioden, men siffrorna varierade. Mellan 2008 och undersökningsperioden skedde en stor minskning på 15,1 %. Förbrukningen ökade från 58,6 miljoner enheter 2006 till 62,4 miljoner enheter 2007 för att därefter minska till 58,3 miljoner enheter 2008 och till 49,5 miljoner enheter under undersökningsperioden.

3.   Importen från Kina

3.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (86) | Importen från Kina utvecklades på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:









  Importvolym (tusen enheter) | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 3 703 | 5 144 | 5 809 | 6 137 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 139 | 157 | 166 |
| Marknadsandel (%) | 6,3 | 8,2 | 10 | 12,4 |
| Källa: Eurostat och unionstillverkares uppgifter om försäljning i unionen. |

(86)

Importen från Kina utvecklades på följande sätt när det gäller volym och marknadsandel:

Importvolym (tusen enheter)

2006

2007

2008

UP

Kina

3 703

5 144

5 809

6 137

Index (2006 = 100)

100

139

157

166

Marknadsandel (%)

6,3

8,2

10

12,4

Källa: Eurostat och unionstillverkares uppgifter om försäljning i unionen.

| (87) | Importen från Kina ökade från 3,7 miljoner enheter 2006 till 5,1 miljoner enheter 2007, till 5,8 miljoner enheter 2008 och till 6,1 miljoner enheter under undersökningsperioden. Därmed ökade den med mer än 66 % mellan 2006 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(87)

Importen från Kina ökade från 3,7 miljoner enheter 2006 till 5,1 miljoner enheter 2007, till 5,8 miljoner enheter 2008 och till 6,1 miljoner enheter under undersökningsperioden. Därmed ökade den med mer än 66 % mellan 2006 och undersökningsperioden.

| (88) | Marknadsandelen för kinesisk import fördubblades. Den ökade från 6,3 % 2006 till 8,2 % 2007, till 10 % 2008 och till 12,4 % under undersökningsperioden. Totalt sett ökade den kinesiska importen med 6,1 procentenheter när det gäller marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(88)

Marknadsandelen för kinesisk import fördubblades. Den ökade från 6,3 % 2006 till 8,2 % 2007, till 10 % 2008 och till 12,4 % under undersökningsperioden. Totalt sett ökade den kinesiska importen med 6,1 procentenheter när det gäller marknadsandelar under skadeundersökningsperioden.

3.2   Priser på importprodukter

| (89) | I nedanstående tabell jämförs de genomsnittliga kinesiska importpriserna (baserat på uppgifter från Eurostat eftersom exportörernas frågeformulär endast omfattar undersökningsperioden och inte de föregående åren) med de genomsnittliga försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingår i urvalet.









  Euro/enhet | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Unionstillverkare som ingick i urvalet | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Skillnad | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(89)

I nedanstående tabell jämförs de genomsnittliga kinesiska importpriserna (baserat på uppgifter från Eurostat eftersom exportörernas frågeformulär endast omfattar undersökningsperioden och inte de föregående åren) med de genomsnittliga försäljningspriserna för de unionstillverkare som ingår i urvalet.

Euro/enhet

2006

2007

2008

UP

Kina

34,7

33,5

31,4

31,9

Unionstillverkare som ingick i urvalet

49,7

49,7

48

46,5

Skillnad

15

16,2

16,6

14,6

| (90) | De genomsnittliga importpriserna från Kina sjönk successivt mellan 2006 och 2008 med 9,5 % för att därefter öka med 0,5 % under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade dessa priser med 8 %. |
| --- | --- |

(90)

De genomsnittliga importpriserna från Kina sjönk successivt mellan 2006 och 2008 med 9,5 % för att därefter öka med 0,5 % under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade dessa priser med 8 %.

| (91) | Utifrån denna prisjämförelse kan man dra slutsatsen att de kinesiska importpriserna ständigt var betydligt lägre än de priser som tillverkarna i urvalet tillämpade under skadeundersökningsperioden, vilket tvingade de senare att genomföra betydande sänkningar av de egna priserna. |
| --- | --- |

(91)

Utifrån denna prisjämförelse kan man dra slutsatsen att de kinesiska importpriserna ständigt var betydligt lägre än de priser som tillverkarna i urvalet tillämpade under skadeundersökningsperioden, vilket tvingade de senare att genomföra betydande sänkningar av de egna priserna.

3.3   Prisunderskridande

3.3.1   Allmänt

| (92) | Det aktuella fallet kännetecknas av att segmenten delas upp i två distributionskanaler, dvs. OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Dessutom är den största delen av unionstillverkarnas försäljning koncentrerad till OEM-segmentet, medan den kinesiska importen främst riktas mot eftermarknadssegmentet (omkring 70 % av importen från Kina). Därigenom uppstår en asymmetri i den segmentsuppdelade kanaliseringen av försäljningen från å ena sidan unionsindustrin och å andra sidan den kinesiska importen. |
| --- | --- |

(92)

Det aktuella fallet kännetecknas av att segmenten delas upp i två distributionskanaler, dvs. OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Dessutom är den största delen av unionstillverkarnas försäljning koncentrerad till OEM-segmentet, medan den kinesiska importen främst riktas mot eftermarknadssegmentet (omkring 70 % av importen från Kina). Därigenom uppstår en asymmetri i den segmentsuppdelade kanaliseringen av försäljningen från å ena sidan unionsindustrin och å andra sidan den kinesiska importen.

3.3.2   Underskridande

| (93) | En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden mellan de priser som tillämpades av de tillverkare i unionen som ingick i urvalet och priserna på importen från det berörda landet gjordes. Man använde sig därvid av unionsindustrins försäljningspriser till icke-närstående kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

(93)

En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden mellan de priser som tillämpades av de tillverkare i unionen som ingick i urvalet och priserna på importen från det berörda landet gjordes. Man använde sig därvid av unionsindustrins försäljningspriser till icke-närstående kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag.

| (94) | Dessa priser jämfördes med de kinesiska exporterande tillverkarnas priser efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(94)

Dessa priser jämfördes med de kinesiska exporterande tillverkarnas priser efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med en lämplig justering för tullklareringskostnader och kostnader efter importen.

| (95) | Det framgick av jämförelsen att priserna i unionen för importen av den berörda produkten underskred unionsindustrins priser med 22–37 % (uttryckt i procent av unionsindustrins priser) under undersökningsperioden, enligt uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet för stickprovsförfarandet. Det framgår tydligt av detta prisunderskridande och den negativa prisutvecklingen för unionsindustrins priser att det har skett en betydande prisnedgång. |
| --- | --- |

(95)

Det framgick av jämförelsen att priserna i unionen för importen av den berörda produkten underskred unionsindustrins priser med 22–37 % (uttryckt i procent av unionsindustrins priser) under undersökningsperioden, enligt uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som ingick i urvalet för stickprovsförfarandet. Det framgår tydligt av detta prisunderskridande och den negativa prisutvecklingen för unionsindustrins priser att det har skett en betydande prisnedgång.

| (96) | Vissa parter hävdade att prisunderskridandet endast borde beräknas utifrån prisets mervärdeskomponent (exklusive aluminiumkostnaden). Med denna metod skulle prisunderskridandet bli ännu högre. Med tanke på att prisunderskridandet, som beräknats utifrån det fullständiga priset, redan var avsevärt undersöktes emellertid denna metod inte ytterligare. |
| --- | --- |

(96)

Vissa parter hävdade att prisunderskridandet endast borde beräknas utifrån prisets mervärdeskomponent (exklusive aluminiumkostnaden). Med denna metod skulle prisunderskridandet bli ännu högre. Med tanke på att prisunderskridandet, som beräknats utifrån det fullständiga priset, redan var avsevärt undersöktes emellertid denna metod inte ytterligare.

| (97) | Det höga prisunderskridandet i kombination med prisfallet (se skälen 89 ff.) inom unionsindustrin visar den tydliga effekt som dumpning har i detta fall. |
| --- | --- |

(97)

Det höga prisunderskridandet i kombination med prisfallet (se skälen 89 ff.) inom unionsindustrin visar den tydliga effekt som dumpning har i detta fall.

| (98) | För att förekomma eventuella frågor om skillnader mellan de två segmenten har en separat analys baserat på samma metod som beskrivs ovan genomförts för båda segmenten. Prisunderskridandet förblir avsevärt för båda segmenten (13–30 % för OEM-försäljning och 56–63 % för eftermarknadsförsäljning). |
| --- | --- |

(98)

För att förekomma eventuella frågor om skillnader mellan de två segmenten har en separat analys baserat på samma metod som beskrivs ovan genomförts för båda segmenten. Prisunderskridandet förblir avsevärt för båda segmenten (13–30 % för OEM-försäljning och 56–63 % för eftermarknadsförsäljning).

4.   Import från andra tredjeländer än Kina

| (99) | Nedanstående tabell visar utvecklingen för import från andra tredjeländer än Kina.









  Importvolym (tusen enheter) | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | 4 140 | 4 522 | 4 021 | 3 426 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 109 | 97 | 83 |
| Marknadsandel (%) | 7,1 | 7,2 | 6,9 | 6,9 |
| Norge | 1 079 | 1 210 | 1 106 | 520 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 112 | 102 | 48 |
| Marknadsandel (%) | 1,8 | 1,9 | 1,9 | 1,1 |
| Sydafrika | 490 | 851 | 790 | 700 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 173 | 161 | 143 |
| Marknadsandel (%) | 0,8 | 1,4 | 1,4 | 1,4 |
| Övriga | 3 746 | 4 029 | 3 690 | 2 928 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 99 | 78 |
| Marknadsandel (%) | 6,4 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

(99)

Nedanstående tabell visar utvecklingen för import från andra tredjeländer än Kina.

Importvolym (tusen enheter)

2006

2007

2008

UP

Turkiet

4 140

4 522

4 021

3 426

Index (2006 = 100)

100

109

97

83

Marknadsandel (%)

7,1

7,2

6,9

6,9

Norge

1 079

1 210

1 106

520

Index (2006 = 100)

100

112

102

48

Marknadsandel (%)

1,8

1,9

1,9

1,1

Sydafrika

490

851

790

700

Index (2006 = 100)

100

173

161

143

Marknadsandel (%)

0,8

1,4

1,4

1,4

Övriga

3 746

4 029

3 690

2 928

Index (2006 = 100)

100

108

99

78

Marknadsandel (%)

6,4

6,5

6,3

5,9

| (100) | Av ovanstående framgår att Turkiet är den näst största importören efter Kina med en stor, men relativt stabil marknadsandel. Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer än Kina och Turkiet minskade från 9 % år 2006 till 8,4 % under undersökningsperioden. Dessa importprisers inverkan på unionsindustrins situation diskuteras i skälen 136 ff. |
| --- | --- |

(100)

Av ovanstående framgår att Turkiet är den näst största importören efter Kina med en stor, men relativt stabil marknadsandel. Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer än Kina och Turkiet minskade från 9 % år 2006 till 8,4 % under undersökningsperioden. Dessa importprisers inverkan på unionsindustrins situation diskuteras i skälen 136 ff.

5.   Unionsindustrins situation

5.1   Allmänt

| (101) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för unionsindustrins tillstånd från och med 2006 till och med undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för unionsindustrins tillstånd från och med 2006 till och med undersökningsperioden.

| (102) | Såsom förklaras ovan måste bestämmelserna för stickprovsförfarande användas. Vid skadeanalysen analyserades skadeindikatorerna på följande två nivåer:






  — | De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, löner och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes utifrån unionens samlade produktion. De hämtas främst från de frågeformulär som lämnats in av de sex företag som ingick i urvalet och från de kompletterande mindre frågeformulären. Frågeformulären avser företag som står för mer än 80 % av unionens samlade produktion. För att täcka unionens samlade produktion har vissa extrapoleringar gjorts för den återstående produktionen, förutom uppgifter från olika källor, i synnerhet från klagomålet och uppgifter som samlats in innan undersökningen inleddes. Där så var möjligt kontrollerades alla dessa faktorer mot de uppgifter för hela unionen som tillhandahållits genom relevant statistik. |
| --- | --- | --- |

(102)

Såsom förklaras ovan måste bestämmelserna för stickprovsförfarande användas. Vid skadeanalysen analyserades skadeindikatorerna på följande två nivåer:

—

De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, löner och dumpningsmarginalernas storlek) bedömdes utifrån unionens samlade produktion. De hämtas främst från de frågeformulär som lämnats in av de sex företag som ingick i urvalet och från de kompletterande mindre frågeformulären. Frågeformulären avser företag som står för mer än 80 % av unionens samlade produktion. För att täcka unionens samlade produktion har vissa extrapoleringar gjorts för den återstående produktionen, förutom uppgifter från olika källor, i synnerhet från klagomålet och uppgifter som samlats in innan undersökningen inleddes. Där så var möjligt kontrollerades alla dessa faktorer mot de uppgifter för hela unionen som tillhandahållits genom relevant statistik.

| — | Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) gjordes på företagsnivå, dvs. för de enskilda unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

—

Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar och produktionskostnader) gjordes på företagsnivå, dvs. för de enskilda unionstillverkare som ingick i urvalet.

5.2   Makroekonomiska indikatorer

5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (103) | I tabellen nedan visas produktionsutveckling, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande på grundval av de totala produktionen i unionen: | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (enheter) | 49 711 | 49 511 | 45 269 | 37 687 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 91 | 76 |
| Produktionskapacitet (enheter) | 53 762 | 53 378 | 53 819 | 51 588 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 99 | 100 | 96 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 92,5 | 92,8 | 84,1 | 73,1 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 91 | 79 |

(103)

I tabellen nedan visas produktionsutveckling, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande på grundval av de totala produktionen i unionen:

2006

2007

2008

UP

Produktion (enheter)

49 711

49 511

45 269

37 687

Index (2006 = 100)

100

100

91

76

Produktionskapacitet (enheter)

53 762

53 378

53 819

51 588

Index (2006 = 100)

100

99

100

96

Kapacitetsutnyttjande (%)

92,5

92,8

84,1

73,1

Index (2006 = 100)

100

100

91

79

| (104) | Som tabellen ovan visar var produktionen relativt stabil med ca 49,5 miljoner enheter 2006 och 2007, varefter den minskade till 45,2 miljoner enheter 2008 och till 37,6 miljoner enheter under undersökningsperioden, vilket innebär en minskning med 24 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 19,4 procentenheter under samma period. |
| --- | --- |

(104)

Som tabellen ovan visar var produktionen relativt stabil med ca 49,5 miljoner enheter 2006 och 2007, varefter den minskade till 45,2 miljoner enheter 2008 och till 37,6 miljoner enheter under undersökningsperioden, vilket innebär en minskning med 24 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 19,4 procentenheter under samma period.

| (105) | Den främsta orsaken till att kapacitetsutnyttjandet minskade när också kapaciteten minskade är den stora minskningen av produktionen. |
| --- | --- |

(105)

Den främsta orsaken till att kapacitetsutnyttjandet minskade när också kapaciteten minskade är den stora minskningen av produktionen.

5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (106) | Tabellen nedan visar försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittliga försäljningspriser per enhet på grundval av alla tillverkare i unionen. | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym för hela unionsindustrin (tusen enheter) | 45 447 | 46 684 | 42 895 | 35 794 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 103 | 94 | 79 |
| Marknadsandel (%) | 78 | 75 | 74 | 72 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 97 | 95 | 93 |

(106)

Tabellen nedan visar försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittliga försäljningspriser per enhet på grundval av alla tillverkare i unionen.

2006

2007

2008

UP

Försäljningsvolym för hela unionsindustrin (tusen enheter)

45 447

46 684

42 895

35 794

Index (2006 = 100)

100

103

94

79

Marknadsandel (%)

78

75

74

72

Index (2006 = 100)

100

97

95

93

| (107) | EU-försäljningen ökade från 45,4 miljoner enheter 2006 till 46,6 miljoner enheter 2007 för att därefter minska till 42,8 miljoner enheter 2008 och till 35,7 miljoner enheter under undersökningsperioden. Sammanlagt minskade EU-försäljningen med 21 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

EU-försäljningen ökade från 45,4 miljoner enheter 2006 till 46,6 miljoner enheter 2007 för att därefter minska till 42,8 miljoner enheter 2008 och till 35,7 miljoner enheter under undersökningsperioden. Sammanlagt minskade EU-försäljningen med 21 % under skadeundersökningsperioden.

| (108) | Samtliga EU-tillverkare förlorade successivt marknadsandelar, från 78 % 2006 till 75 % 2007, 74 % 2008 och 72 % under undersökningsperioden. Det innebär en sammanlagd minskning med 6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den kinesiska importens marknadsandel med omkring 6 procentenheter. |
| --- | --- |

(108)

Samtliga EU-tillverkare förlorade successivt marknadsandelar, från 78 % 2006 till 75 % 2007, 74 % 2008 och 72 % under undersökningsperioden. Det innebär en sammanlagd minskning med 6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade den kinesiska importens marknadsandel med omkring 6 procentenheter.

5.2.3   Sysselsättning, produktivitet och löner

| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 14 204 | 14 818 | 14 309 | 12 981 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 104 | 101 | 91 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 3 500 | 3 341 | 3 164 | 2 903 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 95 | 90 | 83 |
| Årlig lönekostnad (i euro) | 22 371 | 20 007 | 18 649 | 18 420 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 89 | 83 | 82 |

2006

2007

2008

UP

Antal anställda

14 204

14 818

14 309

12 981

Index (2006 = 100)

100

104

101

91

Produktivitet (enhet/anställd)

3 500

3 341

3 164

2 903

Index (2006 = 100)

100

95

90

83

Årlig lönekostnad (i euro)

22 371

20 007

18 649

18 420

Index (2006 = 100)

100

89

83

82

| (109) | Sysselsättningen ökade från 14 204 anställda i slutet av 2006 till 14 818 i slutet av 2007, och minskade sedan från 14 309 i slutet av 2008 och till 12 981 i slutet av undersökningsperioden. Särskilt anmärkningsvärt är sysselsättningsbortfallet mellan 2008 och undersökningsperioden – en minskning med 1 328 arbetstillfällen, vilket motsvarar mer än en tiondel av arbetsstyrkan, på sex månader. |
| --- | --- |

(109)

Sysselsättningen ökade från 14 204 anställda i slutet av 2006 till 14 818 i slutet av 2007, och minskade sedan från 14 309 i slutet av 2008 och till 12 981 i slutet av undersökningsperioden. Särskilt anmärkningsvärt är sysselsättningsbortfallet mellan 2008 och undersökningsperioden – en minskning med 1 328 arbetstillfällen, vilket motsvarar mer än en tiondel av arbetsstyrkan, på sex månader.

| (110) | Samtidigt utvecklades produktiviteten från 3 500 enheter per anställd 2006 till 3 341 enheter per anställd 2007, 3 164 enheter per anställd 2008 och 2 903 enheter per anställd under undersökningsperioden. Den minskade produktiviteten, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden, beror på att personalen inte minskade i samma takt som produktionen. Detta kan i sin tur förklaras av att möjligheten till omställning eller tillfällig avställning av utrustning är begränsad inom denna industri samt att uppsägningar medför stora personalkostnader. Undersökningen visade att antalet anställda minskade särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden. Lönekostnaderna sjönk under skadeundersökningsperioden. De investeringar unionsindustrin gjorde under undersökningsperioden förväntas höja industrins effektivitet och produktivitet ytterligare på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

(110)

Samtidigt utvecklades produktiviteten från 3 500 enheter per anställd 2006 till 3 341 enheter per anställd 2007, 3 164 enheter per anställd 2008 och 2 903 enheter per anställd under undersökningsperioden. Den minskade produktiviteten, särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden, beror på att personalen inte minskade i samma takt som produktionen. Detta kan i sin tur förklaras av att möjligheten till omställning eller tillfällig avställning av utrustning är begränsad inom denna industri samt att uppsägningar medför stora personalkostnader. Undersökningen visade att antalet anställda minskade särskilt mellan 2008 och undersökningsperioden. Lönekostnaderna sjönk under skadeundersökningsperioden. De investeringar unionsindustrin gjorde under undersökningsperioden förväntas höja industrins effektivitet och produktivitet ytterligare på medellång och lång sikt.

5.2.4   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen

| (111) | Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla fastställda marginaler ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(111)

Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning. Alla fastställda marginaler ligger klart över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.

5.2.5   Avtalens utformning

| (112) | Såsom anges i skälen 20 ff. säljs majoriteten av de unionstillverkade aluminiumhjulen genom anbudsförfaranden som anordnas i genomsnitt två år innan lanseringen av en ny bilmodell. Kommissionen undersökte därför avtal som ingåtts under skadeundersökningsperioden (som skulle verkställas efter undersökningsperioden) för att fastställa om det går att dra några slutsatser om hur unionsindustrins leveranser kommer att utvecklas efter undersökningsperioden. De uppgifter som samlats in räcker emellertid inte för att några välgrundade slutsatser ska kunna dras i detta skede och kommer därför att undersökas vidare. |
| --- | --- |

(112)

Såsom anges i skälen 20 ff. säljs majoriteten av de unionstillverkade aluminiumhjulen genom anbudsförfaranden som anordnas i genomsnitt två år innan lanseringen av en ny bilmodell. Kommissionen undersökte därför avtal som ingåtts under skadeundersökningsperioden (som skulle verkställas efter undersökningsperioden) för att fastställa om det går att dra några slutsatser om hur unionsindustrins leveranser kommer att utvecklas efter undersökningsperioden. De uppgifter som samlats in räcker emellertid inte för att några välgrundade slutsatser ska kunna dras i detta skede och kommer därför att undersökas vidare.

5.3   Mikroekonomiska indikatorer

5.3.1   Allmänt

| (113) | Tre av de sex tillverkare som ingick i urvalet är stora grupper med produktionsanläggningar i flera medlemsstater, medan de tre övriga har mindre strukturer som är koncentrerade till en eller två medlemsstater. Under undersökningsperioden stängdes tre produktionsanläggningar för tillverkarna i urvalet. Den första stängdes 2006, den andra 2008 precis före undersökningsperioden och den sista mot slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Tre av de sex tillverkare som ingick i urvalet är stora grupper med produktionsanläggningar i flera medlemsstater, medan de tre övriga har mindre strukturer som är koncentrerade till en eller två medlemsstater. Under undersökningsperioden stängdes tre produktionsanläggningar för tillverkarna i urvalet. Den första stängdes 2006, den andra 2008 precis före undersökningsperioden och den sista mot slutet av undersökningsperioden.

5.3.2   Lager

| (114) | Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period hos de tillverkare i unionen som ingick i urvalet. | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (1000 enheter) | 2 204 | 2 444 | 2 359 | 2 173 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 111 | 107 | 99 |

(114)

Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period hos de tillverkare i unionen som ingick i urvalet.

2006

2007

2008

UP

Lager (1000 enheter)

2 204

2 444

2 359

2 173

Index (2006 = 100)

100

111

107

99

| (115) | Lagren fortsatte att utgöra mindre än 12 % av produktionen. Man bör notera att denna indikator inte är särskilt relevant eftersom unionsindustrins tillverkning av aluminiumhjul till stor del sker på beställning, och lagret vid en särskild tidpunkt därför mestadels består av varor som sålts men ännu inte levererats. |
| --- | --- |

(115)

Lagren fortsatte att utgöra mindre än 12 % av produktionen. Man bör notera att denna indikator inte är särskilt relevant eftersom unionsindustrins tillverkning av aluminiumhjul till stor del sker på beställning, och lagret vid en särskild tidpunkt därför mestadels består av varor som sålts men ännu inte levererats.

5.3.3   Försäljningspriser

| (116) | Försäljningspriserna per enhet för de EU-tillverkare som ingick i urvalet var stabila under 2006 och 2007 och uppgick till omkring 49 euro per enhet. Under 2008 minskade de emellertid till 48 euro per enhet och under undersökningsperioden till 46,5 euro per enhet. Det motsvarar en minskning med över 6 % under skadeundersökningsperioden och visar dessutom på en mycket kraftig minskning under undersökningsperioden (se tabellen i skäl 89). |
| --- | --- |

(116)

Försäljningspriserna per enhet för de EU-tillverkare som ingick i urvalet var stabila under 2006 och 2007 och uppgick till omkring 49 euro per enhet. Under 2008 minskade de emellertid till 48 euro per enhet och under undersökningsperioden till 46,5 euro per enhet. Det motsvarar en minskning med över 6 % under skadeundersökningsperioden och visar dessutom på en mycket kraftig minskning under undersökningsperioden (se tabellen i skäl 89).

5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar

| (117) | Lönsamheten för den likadana produkten fastställdes genom att man uttryckte nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten av de företag som ingick i urvalet som en procentsats av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för 2006 och 2007 låg fortfarande över den kritiska punkten, men situationen förändrades drastiskt under 2008 och undersökningsperioden på grund av en kombination av minskad försäljningsvolym och sänkta försäljningspriser i och med att industrins kostnadsstruktur är oelastisk och har höga fasta kostnader. | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet (i %) | 3,2 | 0,7 | –1,5 | –5,4 |

(117)

Lönsamheten för den likadana produkten fastställdes genom att man uttryckte nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten av de företag som ingick i urvalet som en procentsats av omsättningen för denna försäljning. Lönsamheten för 2006 och 2007 låg fortfarande över den kritiska punkten, men situationen förändrades drastiskt under 2008 och undersökningsperioden på grund av en kombination av minskad försäljningsvolym och sänkta försäljningspriser i och med att industrins kostnadsstruktur är oelastisk och har höga fasta kostnader.

2006

2007

2008

UP

Lönsamhet (i %)

3,2

0,7

–1,5

–5,4

| (118) | Tendensen när det gäller investeringar i den berörda produkten för de unionstillverkare som ingick i urvalet visas i tabellen nedan.









  EUR | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (i tusental euro) | 96 335 | 99 279 | 161 803 | 153 724 |
| Index (2006 = 100) | 100 | 103 | 168 | 160 |

(118)

Tendensen när det gäller investeringar i den berörda produkten för de unionstillverkare som ingick i urvalet visas i tabellen nedan.

EUR

2006

2007

2008

UP

Investeringar (i tusental euro)

96 335

99 279

161 803

153 724

Index (2006 = 100)

100

103

168

160

| (119) | Tabellen visar att unionsindustrin har ökat sina investeringar i den berörda produkten, trots den minskade lönsamheten. Investeringarna avsåg främst maskiner, i syfte att öka effektiviteten. Investeringarna visar att industrin fortfarande hade kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(119)

Tabellen visar att unionsindustrin har ökat sina investeringar i den berörda produkten, trots den minskade lönsamheten. Investeringarna avsåg främst maskiner, i syfte att öka effektiviteten. Investeringarna visar att industrin fortfarande hade kapitalanskaffningsförmåga.

| (120) | Trots dessa ansträngningar minskade den berörda produktens räntabilitet kraftigt under skadeundersökningsperioden, och nådde – 40 % under undersökningsperioden. Detta bekräftar att industrins lönsamhet och förmåga att skapa vinst genom investeringar urholkats. | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Räntabilitet | 50,8 % | 12,2 % | –13,5 % | –40,8 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 24 | –27 | –80 |
| Kassaflöde (i procent av omsättningen) | 9,3 % | 4,4 % | 3,6 % | 1,2 % |
| Index (2006 = 100) | 100 | 47 | 39 | 13 |

(120)

Trots dessa ansträngningar minskade den berörda produktens räntabilitet kraftigt under skadeundersökningsperioden, och nådde – 40 % under undersökningsperioden. Detta bekräftar att industrins lönsamhet och förmåga att skapa vinst genom investeringar urholkats.

2006

2007

2008

UP

Räntabilitet

50,8 %

12,2 %

–13,5 %

–40,8 %

Index (2006 = 100)

100

24

–27

–80

Kassaflöde (i procent av omsättningen)

9,3 %

4,4 %

3,6 %

1,2 %

Index (2006 = 100)

100

47

39

13

| (121) | För de tillverkare som ingick i urvalet minskade även verksamhetens kassaflöde med 8,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden, vilket till stor del återspeglar den minskade lönsamheten. Denna kraftiga minskning kan inte tillskrivas ökningen av investeringar utan måste vara kopplad till att den operativa verksamheten genererar ett lägre kassaflöde. Eftersom industrin strukturellt kräver kontinuerlig tillförsel av kassaflöde för fasta tillgångar visar det minskade kassaflödet unionsindustrins ökade svaghet och oförmåga att förlita sig på egenfinansiering. |
| --- | --- |

(121)

För de tillverkare som ingick i urvalet minskade även verksamhetens kassaflöde med 8,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden, vilket till stor del återspeglar den minskade lönsamheten. Denna kraftiga minskning kan inte tillskrivas ökningen av investeringar utan måste vara kopplad till att den operativa verksamheten genererar ett lägre kassaflöde. Eftersom industrin strukturellt kräver kontinuerlig tillförsel av kassaflöde för fasta tillgångar visar det minskade kassaflödet unionsindustrins ökade svaghet och oförmåga att förlita sig på egenfinansiering.

5.3.5   Produktionskostnader och kostnader för råvaror

| (122) | I nedanstående tabell visas den berörda produktens genomsnittliga kostnad per ton för de tillverkare som ingick i urvalet.









  I euro | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig produktionskostnad (per enhet) | 49,3 | 49,7 | 50,5 | 49,2 |

(122)

I nedanstående tabell visas den berörda produktens genomsnittliga kostnad per ton för de tillverkare som ingick i urvalet.

I euro

2006

2007

2008

UP

Genomsnittlig produktionskostnad (per enhet)

49,3

49,7

50,5

49,2

| (123) | Den genomsnittliga kostnaden på omkring 50 euro per enhet var oförändrad under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Den genomsnittliga kostnaden på omkring 50 euro per enhet var oförändrad under skadeundersökningsperioden.

6.   Slutsats om skada

| (124) | Mot bakgrund av detta dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada. Slutsatsen förstärks genom det antal företag eller produktionsanläggningar som skulle ha stängts (fem av dem i OEM-segmentet) eller genomgått konkursförfaranden (21 i eftermarknadssegmentet och fyra i OEM-segmentet) under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Mot bakgrund av detta dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada. Slutsatsen förstärks genom det antal företag eller produktionsanläggningar som skulle ha stängts (fem av dem i OEM-segmentet) eller genomgått konkursförfaranden (21 i eftermarknadssegmentet och fyra i OEM-segmentet) under skadeundersökningsperioden.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (125) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som unionsindustrin lidit har vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(125)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som unionsindustrin lidit har vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. Kommissionen undersökte även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som kunde ha skadat unionsindustrin, för att säkerställa att skada som eventuellt orsakats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningarna av importen från Kina

2.1   Allmänt

| (126) | Det finns en tydlig tidsmässig överensstämmelse mellan den dumpade importens ökade marknadsandel (en ökning med 6 procentenheter mellan 2006 och undersökningsperioden), och unionstillverkarnas minskade marknadsandel (en minskning med 6 procentenheter under samma period). Genom undersökningen fastställs även att det förekommer negativa priseffekter på grund av dumpad import som ständigt underskrider unionstillverkarnas priser. |
| --- | --- |

(126)

Det finns en tydlig tidsmässig överensstämmelse mellan den dumpade importens ökade marknadsandel (en ökning med 6 procentenheter mellan 2006 och undersökningsperioden), och unionstillverkarnas minskade marknadsandel (en minskning med 6 procentenheter under samma period). Genom undersökningen fastställs även att det förekommer negativa priseffekter på grund av dumpad import som ständigt underskrider unionstillverkarnas priser.

| (127) | En part hävdade att den kinesiska importens marknadsandel är för liten för att orsaka väsentlig skada. En marknadsandel på 12 % på en priskänslig marknad (framför allt i fråga om OEM-segmentet) kan emellertid inte betraktas som liten. |
| --- | --- |

(127)

En part hävdade att den kinesiska importens marknadsandel är för liten för att orsaka väsentlig skada. En marknadsandel på 12 % på en priskänslig marknad (framför allt i fråga om OEM-segmentet) kan emellertid inte betraktas som liten.

| (128) | Importvolymen från Kina ökade med cirka 65 % under skadeundersökningsperioden och den uppskattade marknadsandelen för denna import fördubblades nästan. I skälen 86 ff. förklaras att importpriserna från Kina minskade med 8 % (se skälen 89 ff.) och att prisunderskridandet var väsentligt (se skälen 93 ff.). Det är den kraftiga ökningen av importen och det väsentliga prisunderskridandet som är de viktigaste faktorerna i detta fall. |
| --- | --- |

(128)

Importvolymen från Kina ökade med cirka 65 % under skadeundersökningsperioden och den uppskattade marknadsandelen för denna import fördubblades nästan. I skälen 86 ff. förklaras att importpriserna från Kina minskade med 8 % (se skälen 89 ff.) och att prisunderskridandet var väsentligt (se skälen 93 ff.). Det är den kraftiga ökningen av importen och det väsentliga prisunderskridandet som är de viktigaste faktorerna i detta fall.

| (129) | Unionsindustrin reagerade på den skadliga dumpningen genom att sänka sina priser sedan 2007. På grund av de kinesiska importörernas prispress kunde unionsindustrin emellertid inte behålla sin marknadsandel ens med sänkta priser. I anbudsprocesserna inom OEM-segmentet har det konstaterats att de kinesiska lågpriserbjudandena har haft en avgörande roll för sänkningen av unionsindustrins priser. Trots att unionsindustrin sänkt priserna förblev emellertid de kinesiska importörernas genomsnittliga försäljningspriser lägre än unionsindustrins priser. Som ett resultat av detta minskade unionsindustrins försäljning kraftigt under skadeundersökningsperioden. Eftersom de kinesiska priserna hade fallit ytterligare under undersökningsperioden i jämförelse med 2006 blev unionsindustrin återigen tvungen att sänka sina priser för att kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet. Dess lönsamhet minskade och hamnade under den kritiska punkten. Det innebär att den inte kommer att kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet på längre sikt. |
| --- | --- |

(129)

Unionsindustrin reagerade på den skadliga dumpningen genom att sänka sina priser sedan 2007. På grund av de kinesiska importörernas prispress kunde unionsindustrin emellertid inte behålla sin marknadsandel ens med sänkta priser. I anbudsprocesserna inom OEM-segmentet har det konstaterats att de kinesiska lågpriserbjudandena har haft en avgörande roll för sänkningen av unionsindustrins priser. Trots att unionsindustrin sänkt priserna förblev emellertid de kinesiska importörernas genomsnittliga försäljningspriser lägre än unionsindustrins priser. Som ett resultat av detta minskade unionsindustrins försäljning kraftigt under skadeundersökningsperioden. Eftersom de kinesiska priserna hade fallit ytterligare under undersökningsperioden i jämförelse med 2006 blev unionsindustrin återigen tvungen att sänka sina priser för att kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet. Dess lönsamhet minskade och hamnade under den kritiska punkten. Det innebär att den inte kommer att kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet på längre sikt.

| (130) | Det är därför tydligt att det finns en stark koppling mellan den stora ökningen i importvolym till ständigt lägre priser och den skada för unionsindustrin som har konstaterats. Därför kan slutsatsen dras att det i detta skede finns ett orsakssamband mellan kinesisk lågprisimport och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(130)

Det är därför tydligt att det finns en stark koppling mellan den stora ökningen i importvolym till ständigt lägre priser och den skada för unionsindustrin som har konstaterats. Därför kan slutsatsen dras att det i detta skede finns ett orsakssamband mellan kinesisk lågprisimport och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

2.2   Uppdelning efter segment för den berörda produkten

| (131) | Det har hävdats att OEM och eftermarknad är två separata försäljningskanaler utan någon betydande samverkan. På grundval av detta har det hävdats att den skada som unionsindustrin, som kanaliserar större delen av sin försäljning till OEM-segmentet (85 % för de tillverkare som ingick i urvalet), lidit inte kan ha orsakats av den kinesiska importen som främst koncentrerar sig på eftermarknadssegmentet och har begränsad aktivitet inom OEM-segmentet. |
| --- | --- |

(131)

Det har hävdats att OEM och eftermarknad är två separata försäljningskanaler utan någon betydande samverkan. På grundval av detta har det hävdats att den skada som unionsindustrin, som kanaliserar större delen av sin försäljning till OEM-segmentet (85 % för de tillverkare som ingick i urvalet), lidit inte kan ha orsakats av den kinesiska importen som främst koncentrerar sig på eftermarknadssegmentet och har begränsad aktivitet inom OEM-segmentet.

| (132) | Distributionskanalerna är visserligen olika, men kommissionens slutsatser visar att viss samverkan, även om den inte är direkt, trots detta kan förekomma. För att få en så fullständig bild av situationen som möjligt har de två segmenten även beaktats vart och ett för sig. |
| --- | --- |

(132)

Distributionskanalerna är visserligen olika, men kommissionens slutsatser visar att viss samverkan, även om den inte är direkt, trots detta kan förekomma. För att få en så fullständig bild av situationen som möjligt har de två segmenten även beaktats vart och ett för sig.

| (133) | Inom eftermarknadssegmentet är det uppenbart att den skada som vållats kan tillskrivas de höga volymer av kinesisk lågprisimport som står för upp till 34 % av detta segment. Inom OEM-segmentet, som utgör den största delen av EU:s förbrukning (35 miljoner enheter av omkring 50 miljoner), är den kinesiska närvaron i volym mycket mindre (högst 6 %). Såsom redan har påpekats måste man emellertid hålla i åtanke att den skada som vållats i fråga om OEM-försäljningen orsakas av de låga kinesiska priserna och därför är prisrelaterad. Närmare bestämt finns det tecken som tyder på att biltillverkarna använder de kinesiska erbjudandena som referens, vilket leder till att EU:s aluminiumhjulstillverkares priser pressas ned i anbudsprocesserna. För att behålla sin närvaro på marknaden har unionstillverkarna inget annat val än att ge efter och sänka sina priser. |
| --- | --- |

(133)

Inom eftermarknadssegmentet är det uppenbart att den skada som vållats kan tillskrivas de höga volymer av kinesisk lågprisimport som står för upp till 34 % av detta segment. Inom OEM-segmentet, som utgör den största delen av EU:s förbrukning (35 miljoner enheter av omkring 50 miljoner), är den kinesiska närvaron i volym mycket mindre (högst 6 %). Såsom redan har påpekats måste man emellertid hålla i åtanke att den skada som vållats i fråga om OEM-försäljningen orsakas av de låga kinesiska priserna och därför är prisrelaterad. Närmare bestämt finns det tecken som tyder på att biltillverkarna använder de kinesiska erbjudandena som referens, vilket leder till att EU:s aluminiumhjulstillverkares priser pressas ned i anbudsprocesserna. För att behålla sin närvaro på marknaden har unionstillverkarna inget annat val än att ge efter och sänka sina priser.

| (134) | Det kan inte heller uteslutas att de nedåtgående pristendenserna inom eftermarknadssegmentet påverkar OEM-priserna. En jämförelse mellan genomsnittliga eftermarknadspriser och OEM-priser visade att de senare i genomsnitt var högre än de förra fram till år 2007, men att detta ändrades under 2008 och undersökningsperioden. Detta visar att prispressen på OEM-segmentet har varit mycket mer uttalad de senaste åren. |
| --- | --- |

(134)

Det kan inte heller uteslutas att de nedåtgående pristendenserna inom eftermarknadssegmentet påverkar OEM-priserna. En jämförelse mellan genomsnittliga eftermarknadspriser och OEM-priser visade att de senare i genomsnitt var högre än de förra fram till år 2007, men att detta ändrades under 2008 och undersökningsperioden. Detta visar att prispressen på OEM-segmentet har varit mycket mer uttalad de senaste åren.

| (135) | Preliminärt anses därför den kinesiska importen ha vållat unionsindustrin skada, både inom eftermarknadssegmentet och inom OEM-segmentet. Detta kommer att undersökas ytterligare. |
| --- | --- |

(135)

Preliminärt anses därför den kinesiska importen ha vållat unionsindustrin skada, både inom eftermarknadssegmentet och inom OEM-segmentet. Detta kommer att undersökas ytterligare.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1   Verkningarna av importen från andra tredjeländer än Kina

3.1.1   Verkningarna av importen från Turkiet

| (136) | I skälen 99 ff. visas att Turkiet är den näst största importören efter Kina. Under skadeundersökningsperioden hade den turkiska importen en marknadsandel på omkring 7 % av EU-marknaden. I nedanstående tabell jämförs importpriserna från alla tredjeländer med EU-tillverkarnas importpriser.









  I euro/enhet | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | 40,8 | 42,6 | 52,4 | 40,7 |
| Unionstillverkare som ingick i urvalet | 49,7 | 49,7 | 48 | 46,5 |
| Kina | 34,7 | 33,5 | 31,4 | 31,9 |
| Skillnad mellan turkiska tillverkare och unionstillverkare | 8,9 | 7,1 | 4,4 | 5,8 |
| Skillnad mellan kinesiska tillverkare och unionstillverkare | 15 | 16,2 | 16,6 | 14,6 |

(136)

I skälen 99 ff. visas att Turkiet är den näst största importören efter Kina. Under skadeundersökningsperioden hade den turkiska importen en marknadsandel på omkring 7 % av EU-marknaden. I nedanstående tabell jämförs importpriserna från alla tredjeländer med EU-tillverkarnas importpriser.

I euro/enhet

2006

2007

2008

UP

Turkiet

40,8

42,6

52,4

40,7

Unionstillverkare som ingick i urvalet

49,7

49,7

48

46,5

Kina

34,7

33,5

31,4

31,9

Skillnad mellan turkiska tillverkare och unionstillverkare

8,9

7,1

4,4

5,8

Skillnad mellan kinesiska tillverkare och unionstillverkare

15

16,2

16,6

14,6

| (137) | Under skadeundersökningsperioden var de turkiska priserna ständigt lägre än priserna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet, utom under 2008. Under undersökningsperioden uppgick prisskillnaden mellan turkiska tillverkares priser och unionstillverkares priser till 5,7 euro (+/- 12,3 % av EU-priserna) medan motsvarande prisskillnad för Kina uppgick till 14,5 euro (+/- 31 %). Mot bakgrund av detta kan den preliminära slutsatsen dras att de lägre priserna på import från Turkiet under undersökningsperioden hade viss negativ inverkan på unionsindustrins situation, men att de inte i betydande omfattning kunde upphäva orsakssambandet mellan dumpad import från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(137)

Under skadeundersökningsperioden var de turkiska priserna ständigt lägre än priserna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet, utom under 2008. Under undersökningsperioden uppgick prisskillnaden mellan turkiska tillverkares priser och unionstillverkares priser till 5,7 euro (+/- 12,3 % av EU-priserna) medan motsvarande prisskillnad för Kina uppgick till 14,5 euro (+/- 31 %). Mot bakgrund av detta kan den preliminära slutsatsen dras att de lägre priserna på import från Turkiet under undersökningsperioden hade viss negativ inverkan på unionsindustrins situation, men att de inte i betydande omfattning kunde upphäva orsakssambandet mellan dumpad import från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

3.1.2   Verkningarna av importen från andra tredjeländer än Turkiet

| (138) | När det gäller import från andra länder än Kina och Turkiet minskade deras samlade marknadsandel från 9 % år 2006 till 8,3 % under undersökningsperioden (se skäl 99). Priserna för denna import fortsatte att ligga nära unionstillverkarnas priser under samma period. Mot bakgrund av detta anses inte import från andra tredjeländer än Kina och Turkiet ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(138)

När det gäller import från andra länder än Kina och Turkiet minskade deras samlade marknadsandel från 9 % år 2006 till 8,3 % under undersökningsperioden (se skäl 99). Priserna för denna import fortsatte att ligga nära unionstillverkarnas priser under samma period. Mot bakgrund av detta anses inte import från andra tredjeländer än Kina och Turkiet ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit.

3.2   Verkningarna av den ekonomiska krisen

| (139) | Vissa parter hävdade att importen från Kina absorberades av en ökning av EU:s förbrukning under 2007 och att minskningen av förbrukningen 2008 sammanföll med den ekonomiska nedgången och minskade försäljningen inom bilindustrin. Enligt detta argument var dessa faktorer de viktigaste orsakerna till unionsindustrins svaga resultat. |
| --- | --- |

(139)

Vissa parter hävdade att importen från Kina absorberades av en ökning av EU:s förbrukning under 2007 och att minskningen av förbrukningen 2008 sammanföll med den ekonomiska nedgången och minskade försäljningen inom bilindustrin. Enligt detta argument var dessa faktorer de viktigaste orsakerna till unionsindustrins svaga resultat.

| (140) | Den ekonomiska krisen hade verkligen en negativ inverkan på unionsindustrins situation genom minskade förbrukningsnivåer och nedåtgående priseffekter. Mellan 2008 och undersökningsperioden minskade förbrukningen med 14,5 %. |
| --- | --- |

(140)

Den ekonomiska krisen hade verkligen en negativ inverkan på unionsindustrins situation genom minskade förbrukningsnivåer och nedåtgående priseffekter. Mellan 2008 och undersökningsperioden minskade förbrukningen med 14,5 %.

| (141) | Tillverkarna av aluminiumhjul bedriver sin verksamhet i nära samverkan med bilindustrin, som drabbades svårt av krisen. I nedanstående tabell visas utvecklingen av produktionsvolymen för bilar i Europa under skadeundersökningsperioden. Bilar har antingen aluminiumhjul eller stål- och aluminiumhjul, men det är svårt att fastställa den exakta fördelningen mellan dessa. Det finns emellertid ingenting som tyder på att andelarna förändrats avsevärt under skadeundersökningsperioden. Därför kan det inte uteslutas att minskningen i produktionsvolymen för bilar, som var mycket kraftig från slutet av 2008 och fram till undersökningsperioden, påverkade aluminiumhjultillverkares försäljningsvolym. I nedanstående tabell visas att minskningen av produktionsvolymen överskred 15 % mellan 2008 och undersökningsperioden.









  Inom EU-27 | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning i Europa (tusen enheter) | 16 198 | 17 103 | 15 947 | 13 443 |

(141)

Tillverkarna av aluminiumhjul bedriver sin verksamhet i nära samverkan med bilindustrin, som drabbades svårt av krisen. I nedanstående tabell visas utvecklingen av produktionsvolymen för bilar i Europa under skadeundersökningsperioden. Bilar har antingen aluminiumhjul eller stål- och aluminiumhjul, men det är svårt att fastställa den exakta fördelningen mellan dessa. Det finns emellertid ingenting som tyder på att andelarna förändrats avsevärt under skadeundersökningsperioden. Därför kan det inte uteslutas att minskningen i produktionsvolymen för bilar, som var mycket kraftig från slutet av 2008 och fram till undersökningsperioden, påverkade aluminiumhjultillverkares försäljningsvolym. I nedanstående tabell visas att minskningen av produktionsvolymen överskred 15 % mellan 2008 och undersökningsperioden.

Inom EU-27

2006

2007

2008

UP

Tillverkning i Europa (tusen enheter)

16 198

17 103

15 947

13 443

| (142) | Analysen av unionsindustrins ekonomiska indikatorer visar emellertid att den nedåtgående tendensen började långt före den ekonomiska krisen och i tid sammanföll med den period då den kinesiska importens marknadspenetration inleddes. Lönsamhetssiffrorna visar t.ex. att den nedåtgående tendensen började mellan 2006 och 2007 (minskning med 2,5 procentenheter) och fortsatte mellan 2007 och 2008 (en ytterligare minskning med 2,2 procentenheter) för att nå en ytterst stor minskning med 6,9 procentenheter mellan 2008 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Analysen av unionsindustrins ekonomiska indikatorer visar emellertid att den nedåtgående tendensen började långt före den ekonomiska krisen och i tid sammanföll med den period då den kinesiska importens marknadspenetration inleddes. Lönsamhetssiffrorna visar t.ex. att den nedåtgående tendensen började mellan 2006 och 2007 (minskning med 2,5 procentenheter) och fortsatte mellan 2007 och 2008 (en ytterligare minskning med 2,2 procentenheter) för att nå en ytterst stor minskning med 6,9 procentenheter mellan 2008 och undersökningsperioden.

| (143) | Trots den minskade förbrukningen fortsatte den kinesiska importen dessutom att öka på marknaden och uppgick till 12,4 % under undersökningsperioden. Dess volym och marknadsandel ökade stadigt och priserna underskred unionsindustrins priser. Rimligen borde alla marknadsaktörer ha påverkats på liknande sätt av krisen. Såsom beskrivs ovan ökade emellertid den kinesiska importen med priser som kraftigt underskred unionspriserna. Därför är det inte orimligt att dra slutsatsen att om det inte varit för den ekonomiska krisen så skulle den kinesiska importens volymer och marknadsandel ha ökat ännu mer. |
| --- | --- |

(143)

Trots den minskade förbrukningen fortsatte den kinesiska importen dessutom att öka på marknaden och uppgick till 12,4 % under undersökningsperioden. Dess volym och marknadsandel ökade stadigt och priserna underskred unionsindustrins priser. Rimligen borde alla marknadsaktörer ha påverkats på liknande sätt av krisen. Såsom beskrivs ovan ökade emellertid den kinesiska importen med priser som kraftigt underskred unionspriserna. Därför är det inte orimligt att dra slutsatsen att om det inte varit för den ekonomiska krisen så skulle den kinesiska importens volymer och marknadsandel ha ökat ännu mer.

| (144) | Mot bakgrund av detta är det rimligt att anta att den ekonomiska nedgången inte i sig är en faktor som upphäver orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan, trots att den bidrog till den skada som unionsindustrin led. Tvärtom borde importvolymen från Kina ha minskat i linje med den minskade förbrukningen i likhet med importen från andra tredjeländer och framför allt unionsindustrins försäljning (som minskade lika mycket som den kinesiska importen ökade). |
| --- | --- |

(144)

Mot bakgrund av detta är det rimligt att anta att den ekonomiska nedgången inte i sig är en faktor som upphäver orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan, trots att den bidrog till den skada som unionsindustrin led. Tvärtom borde importvolymen från Kina ha minskat i linje med den minskade förbrukningen i likhet med importen från andra tredjeländer och framför allt unionsindustrins försäljning (som minskade lika mycket som den kinesiska importen ökade).

3.3   Verkningarna av förändringar i unionsindustrins export

| (145) | Unionstillverkarnas exportverksamhet förblev låg under skadeundersökningsperioden (mindre än 2 % av den sammanlagda försäljningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet). Därför kunde den inte ha någon negativ inverkan på unionsindustrins svaga situation och inte upphäva orsakssambandet. |
| --- | --- |

(145)

Unionstillverkarnas exportverksamhet förblev låg under skadeundersökningsperioden (mindre än 2 % av den sammanlagda försäljningen för de unionstillverkare som ingick i urvalet). Därför kunde den inte ha någon negativ inverkan på unionsindustrins svaga situation och inte upphäva orsakssambandet.

3.4   Konkurrens mellan unionstillverkare och koncentration på unionsmarknaden

| (146) | Antalet tillverkare av aluminiumhjul (omkring trettio) som bedriver verksamhet på unionsmarknaden tyder på att unionsmarknaden är mycket konkurrenskraftig även om den också kännetecknas av en hög industriell koncentration i och med att de tre största företagens andel av tillverkningen uppgår till 60 % av den sammanlagda tillverkningen medan två andra företag har en andel på 8 % och ytterligare fyra har en andel på 4 %. Tillgängliga uppgifter om produktionsvolym visar att de andra tillverkarna är små eller medelstora företag. |
| --- | --- |

(146)

Antalet tillverkare av aluminiumhjul (omkring trettio) som bedriver verksamhet på unionsmarknaden tyder på att unionsmarknaden är mycket konkurrenskraftig även om den också kännetecknas av en hög industriell koncentration i och med att de tre största företagens andel av tillverkningen uppgår till 60 % av den sammanlagda tillverkningen medan två andra företag har en andel på 8 % och ytterligare fyra har en andel på 4 %. Tillgängliga uppgifter om produktionsvolym visar att de andra tillverkarna är små eller medelstora företag.

| (147) | Det bör påpekas att flera mindre tillverkare upphörde med sin produktion före 2008, under 2008 och under undersökningsperioden. Detta kan tyda på att konkurrensen mellan unionstillverkare – och den uppenbara pågående koncentrationsprocessen – har bidragit till den skada som unionsindustrin drabbats av. Uppgifterna i undersökningen visar emellertid att det inte bara är de små tillverkarna som påverkas. Större och mindre tillverkare påverkas lika mycket av utvecklingen. Därför går det inte att dra slutsatsen att konkurrensen mellan unionstillverkare på ett betydande sätt bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(147)

Det bör påpekas att flera mindre tillverkare upphörde med sin produktion före 2008, under 2008 och under undersökningsperioden. Detta kan tyda på att konkurrensen mellan unionstillverkare – och den uppenbara pågående koncentrationsprocessen – har bidragit till den skada som unionsindustrin drabbats av. Uppgifterna i undersökningen visar emellertid att det inte bara är de små tillverkarna som påverkas. Större och mindre tillverkare påverkas lika mycket av utvecklingen. Därför går det inte att dra slutsatsen att konkurrensen mellan unionstillverkare på ett betydande sätt bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

3.5   Konsumenternas preferenser i fråga om stål- och aluminiumhjul

| (148) | Det har hävdats att den minskade efterfrågan på aluminiumhjul kan vara relaterad till den ekonomiska krisen och bero på att konsumenterna i högre grad föredrar billigare stålhjul. Inga uppgifter till stöd för detta påstående har emellertid tillhandahållits. I detta skede och i avsaknad av uppgifter till stöd för argumentet kunde ingen sådan utveckling bekräftas. |
| --- | --- |

(148)

Det har hävdats att den minskade efterfrågan på aluminiumhjul kan vara relaterad till den ekonomiska krisen och bero på att konsumenterna i högre grad föredrar billigare stålhjul. Inga uppgifter till stöd för detta påstående har emellertid tillhandahållits. I detta skede och i avsaknad av uppgifter till stöd för argumentet kunde ingen sådan utveckling bekräftas.

3.6   Produktmix

| (149) | Vissa parter hävdade att den ökade kinesiska importen berodde på en ökad efterfrågan på specifika exklusiva typer av hjul som tillverkas i Kina (dvs. smidda hjul och hjul i flödesformat stål), men som inte (i någon betydande mängd) tillverkas inom EU. Därför skulle importen från Kina inte ha kunnat vålla unionsindustrin skada. Genom undersökningen har det emellertid fastställts att denna import utgjorde en mycket liten del av den totala importen från Kina. Därför avvisades detta argument. |
| --- | --- |

(149)

Vissa parter hävdade att den ökade kinesiska importen berodde på en ökad efterfrågan på specifika exklusiva typer av hjul som tillverkas i Kina (dvs. smidda hjul och hjul i flödesformat stål), men som inte (i någon betydande mängd) tillverkas inom EU. Därför skulle importen från Kina inte ha kunnat vålla unionsindustrin skada. Genom undersökningen har det emellertid fastställts att denna import utgjorde en mycket liten del av den totala importen från Kina. Därför avvisades detta argument.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (150) | Det bör påpekas att man i detta fall har konstaterat att tillverkning och försäljning kraftigt minskat, att marknadsandelen minskat och att det förekommit prispress som lett till förluster för unionsindustrin. Kinas importvolym, som kraftigt underskred unionsindustrins priser, och marknadsandel har ökat under samma tidsperiod. |
| --- | --- |

(150)

Det bör påpekas att man i detta fall har konstaterat att tillverkning och försäljning kraftigt minskat, att marknadsandelen minskat och att det förekommit prispress som lett till förluster för unionsindustrin. Kinas importvolym, som kraftigt underskred unionsindustrins priser, och marknadsandel har ökat under samma tidsperiod.

| (151) | Kommissionen har även analyserat alla andra faktorer som kan ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Ur detta hänseende konstaterades det att den ekonomiska krisen, importen från Turkiet och konkurrensen mellan unionstillverkare som ledde till en koncentrationsprocess kan ha haft viss inverkan på situationen. Man drar emellertid den preliminära slutsatsen att deras inverkan inte varit av sådant slag att orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som konstaterats i enlighet med vad som beskrivs ovan har upphävts. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen har även analyserat alla andra faktorer som kan ha bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Ur detta hänseende konstaterades det att den ekonomiska krisen, importen från Turkiet och konkurrensen mellan unionstillverkare som ledde till en koncentrationsprocess kan ha haft viss inverkan på situationen. Man drar emellertid den preliminära slutsatsen att deras inverkan inte varit av sådant slag att orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som konstaterats i enlighet med vad som beskrivs ovan har upphävts.

| (152) | På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation dras preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(152)

På grundval av denna analys av verkningarna av alla kända faktorer för unionsindustrins situation dras preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

F.   UNIONENS INTRESSE

1.   Unionsindustrins intresse

| (153) | Många av unionstillverkarna visade prov på samarbetsvilja och erbjöd sitt stöd (över 70 %) i detta ärende. Detta tyder på att det ligger i unionstillverkarnas intresse att införa åtgärder. |
| --- | --- |

(153)

Många av unionstillverkarna visade prov på samarbetsvilja och erbjöd sitt stöd (över 70 %) i detta ärende. Detta tyder på att det ligger i unionstillverkarnas intresse att införa åtgärder.

| (154) | Undersökningen visade att unionsindustrin lidit väsentlig skada på grund av dumpad import som underskred dess priser, vilket beskrivs närmare i skälen 93 ff. |
| --- | --- |

(154)

Undersökningen visade att unionsindustrin lidit väsentlig skada på grund av dumpad import som underskred dess priser, vilket beskrivs närmare i skälen 93 ff.

| (155) | Det kan förväntas att unionsindustrin kommer att gynnas av åtgärderna, som sannolikt kommer att förhindra en ny våg av dumpad lågprisimport. |
| --- | --- |

(155)

Det kan förväntas att unionsindustrin kommer att gynnas av åtgärderna, som sannolikt kommer att förhindra en ny våg av dumpad lågprisimport.

| (156) | Om åtgärder inte införs kan det förväntas att ökningen av dumpade lågprisaluminiumhjul, framför allt inom eftermarknadssegmentet, kommer att fortsätta i samma omfattning eller rentav bli ännu större. Det kan inte heller uteslutas att den ökade prispressen på och penetrationen av eftermarknadssegmentet åtminstone kommer att ha en indirekt inverkan på OEM-segmentets situation. Det har nämligen konstaterats att vissa tillverkare i det berörda landet är på väg att övergå eller redan har övergått till mellanskiktet och det övre skiktet av eftermarknadssegmentet för att därefter gå vidare till OEM-segmentet, med mycket låga priser. Denna utveckling kan förväntas fortsätta och utgör sannolikt en risk för den stora grupp unionstillverkare som bedriver verksamhet inom OEM-segmentet. Eftersom den ekonomiska situationen och lönsamheten för dessa tillverkare inte är tillräckligt stark för att klara ytterligare prispress i form av dumpad import som kraftigt underskrider deras egna priser kommer detta sannolikt att leda till att antalet unionstillverkare gradvis minskar, eller rentav försvinner helt och hållet. |
| --- | --- |

(156)

Om åtgärder inte införs kan det förväntas att ökningen av dumpade lågprisaluminiumhjul, framför allt inom eftermarknadssegmentet, kommer att fortsätta i samma omfattning eller rentav bli ännu större. Det kan inte heller uteslutas att den ökade prispressen på och penetrationen av eftermarknadssegmentet åtminstone kommer att ha en indirekt inverkan på OEM-segmentets situation. Det har nämligen konstaterats att vissa tillverkare i det berörda landet är på väg att övergå eller redan har övergått till mellanskiktet och det övre skiktet av eftermarknadssegmentet för att därefter gå vidare till OEM-segmentet, med mycket låga priser. Denna utveckling kan förväntas fortsätta och utgör sannolikt en risk för den stora grupp unionstillverkare som bedriver verksamhet inom OEM-segmentet. Eftersom den ekonomiska situationen och lönsamheten för dessa tillverkare inte är tillräckligt stark för att klara ytterligare prispress i form av dumpad import som kraftigt underskrider deras egna priser kommer detta sannolikt att leda till att antalet unionstillverkare gradvis minskar, eller rentav försvinner helt och hållet.

2.   Importörernas intresse

| (157) | Fem icke-närstående importörer och två importerande användare valdes ut för stickprovsförfarandet (se skäl 13 ovan) på grundval av sin importvolym. |
| --- | --- |

(157)

Fem icke-närstående importörer och två importerande användare valdes ut för stickprovsförfarandet (se skäl 13 ovan) på grundval av sin importvolym.

| (158) | De icke-närstående importörer som samarbetade stod i allmänhet för mindre än 10 % av den samlade importvolymen från Kina. |
| --- | --- |

(158)

De icke-närstående importörer som samarbetade stod i allmänhet för mindre än 10 % av den samlade importvolymen från Kina.

| (159) | Undersökningen visade att de flesta importörer är handlare som är specialiserade på tillbehör till bilar. Bland dem kan två kategorier urskiljas. En som främst består av företag som importerar och säljer vidare sina egna aluminiumhjul, som tillverkas på entreprenad i Kina. De är emellertid icke-närstående i förhållande till de kinesiska exportörerna. Denna kategori importörer bedriver verksamhet som tillför ett inte obetydligt mervärde inom EU (t.ex. konstruktion, forskning och utveckling) och har ibland även en egen distributionskedja med motsvarande sysselsättningsnivå. Den andra kategorin består av importörer/distributörer som är handlare och som fokuserar mer på volymen och mindre på varumärket. Dessa importörer har i allmänhet lägre kostnadsstrukturer och mindre verksamhet som tillför ett mervärde i unionen. |
| --- | --- |

(159)

Undersökningen visade att de flesta importörer är handlare som är specialiserade på tillbehör till bilar. Bland dem kan två kategorier urskiljas. En som främst består av företag som importerar och säljer vidare sina egna aluminiumhjul, som tillverkas på entreprenad i Kina. De är emellertid icke-närstående i förhållande till de kinesiska exportörerna. Denna kategori importörer bedriver verksamhet som tillför ett inte obetydligt mervärde inom EU (t.ex. konstruktion, forskning och utveckling) och har ibland även en egen distributionskedja med motsvarande sysselsättningsnivå. Den andra kategorin består av importörer/distributörer som är handlare och som fokuserar mer på volymen och mindre på varumärket. Dessa importörer har i allmänhet lägre kostnadsstrukturer och mindre verksamhet som tillför ett mervärde i unionen.

| (160) | Den låga samarbetsviljan hos icke-närstående importörer tyder på att införandet av åtgärder inte skulle ha någon betydande inverkan på deras verksamhet. Det har konstaterats att återförsäljning av kinesiska aluminiumhjul står för 1–6 % av de samarbetsvilliga importörernas/distributörernas omsättning. Situationen för entreprenadföretag är mer komplex eftersom återförsäljning av kinesiska aluminiumhjul utgör nästan hela deras verksamhet. Eventuella åtgärder skulle definitivt ha en inverkan på deras verksamhet, även om det är svårt att bedöma den exakta omfattningen i detta skede. Denna fråga kommer att undersökas vidare. |
| --- | --- |

(160)

Den låga samarbetsviljan hos icke-närstående importörer tyder på att införandet av åtgärder inte skulle ha någon betydande inverkan på deras verksamhet. Det har konstaterats att återförsäljning av kinesiska aluminiumhjul står för 1–6 % av de samarbetsvilliga importörernas/distributörernas omsättning. Situationen för entreprenadföretag är mer komplex eftersom återförsäljning av kinesiska aluminiumhjul utgör nästan hela deras verksamhet. Eventuella åtgärder skulle definitivt ha en inverkan på deras verksamhet, även om det är svårt att bedöma den exakta omfattningen i detta skede. Denna fråga kommer att undersökas vidare.

3.   Användarnas intresse

3.1   Allmänt

| (161) | Frågeformulär för användare skickades till omkring 20 fastställda användare. 13 biltillverkare samarbetade i undersökningen. Två organisationer som företräder användare och importörer inom OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet samarbetade också. |
| --- | --- |

(161)

Frågeformulär för användare skickades till omkring 20 fastställda användare. 13 biltillverkare samarbetade i undersökningen. Två organisationer som företräder användare och importörer inom OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet samarbetade också.

| (162) | Importen från de samarbetsvilliga användarna står för 19 % av den totala importen från Kina, baserat på uppgifter från Eurostat. Siffrorna från Eurostat visar inte om importförsäljningen skedde till OEM-segmentet eller eftermarknadssegmentet. Såsom nämns ovan i skäl 133 undersöktes emellertid OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet vart och ett för sig. Det visade sig att OEM-segmentet utgör 20–30 % av den totala importen från Kina. Mot bakgrund av detta är det rimligt att anta att samarbetsviljan inom OEM-segmentet var mycket hög. |
| --- | --- |

(162)

Importen från de samarbetsvilliga användarna står för 19 % av den totala importen från Kina, baserat på uppgifter från Eurostat. Siffrorna från Eurostat visar inte om importförsäljningen skedde till OEM-segmentet eller eftermarknadssegmentet. Såsom nämns ovan i skäl 133 undersöktes emellertid OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet vart och ett för sig. Det visade sig att OEM-segmentet utgör 20–30 % av den totala importen från Kina. Mot bakgrund av detta är det rimligt att anta att samarbetsviljan inom OEM-segmentet var mycket hög.

| (163) | Det förefaller som om de flesta biltillverkare endast använder sig av kinesiska leveranser i begränsad omfattning. Vid en jämförelse mellan de samarbetsvilliga biltillverkarna visade det sig att de använder sig av olika affärsmodeller. Vissa importerar inte alls från Kina, andra importerar mindre än 5 %, men vissa importerar upp till 30 % av det de behöver. |
| --- | --- |

(163)

Det förefaller som om de flesta biltillverkare endast använder sig av kinesiska leveranser i begränsad omfattning. Vid en jämförelse mellan de samarbetsvilliga biltillverkarna visade det sig att de använder sig av olika affärsmodeller. Vissa importerar inte alls från Kina, andra importerar mindre än 5 %, men vissa importerar upp till 30 % av det de behöver.

| (164) | Både de användare som importerar och de som inte importerar motsätter sig åtgärder. Ett av deras huvudargument är att biltillverkare har ett intresse av att ha olika leverantörer och att gynnas av konkurrensen på hjulmarknaden. Om åtgärder införs skulle de bli alltför beroende av ett begränsat antal europeiska tillverkare. Detta argument förefaller emellertid inte i sig vara avgörande på grund av att importen från andra tredjeländer är stor. |
| --- | --- |

(164)

Både de användare som importerar och de som inte importerar motsätter sig åtgärder. Ett av deras huvudargument är att biltillverkare har ett intresse av att ha olika leverantörer och att gynnas av konkurrensen på hjulmarknaden. Om åtgärder införs skulle de bli alltför beroende av ett begränsat antal europeiska tillverkare. Detta argument förefaller emellertid inte i sig vara avgörande på grund av att importen från andra tredjeländer är stor.

3.2   Kostnad för åtgärder

| (165) | Aluminiumhjul utgör omkring 1 % av kostnaden för en bil. En åtgärd på 20 % för aluminiumhjul skulle därmed leda till en kostnadsökning på 0,2 %. För de biltillverkare som importerar högst 5 % av sina aluminiumhjul från Kina skulle den totala kostnadsökningen för den övergripande biltillverkningen därmed uppgå till 5 % av 0,2 %, dvs. 0,01 %. För de biltillverkare som importerar upp till 30 % av sina aluminiumhjul från Kina skulle den totala kostnadsökningen inte vara högre än 30 % av 0,2 %, dvs. 0,06 %. Därigenom skulle åtgärderna ha en mycket begränsad inverkan på kostnaderna. Dessutom är det uppenbarligen inte ovanligt att aluminiumhjul som importeras av biltillverkare till ett fast pris (exempelvis 50 euro) säljs till slutkunden till ett pris som är tre till fyra gånger så högt (dvs. 200 euro). |
| --- | --- |

(165)

Aluminiumhjul utgör omkring 1 % av kostnaden för en bil. En åtgärd på 20 % för aluminiumhjul skulle därmed leda till en kostnadsökning på 0,2 %. För de biltillverkare som importerar högst 5 % av sina aluminiumhjul från Kina skulle den totala kostnadsökningen för den övergripande biltillverkningen därmed uppgå till 5 % av 0,2 %, dvs. 0,01 %. För de biltillverkare som importerar upp till 30 % av sina aluminiumhjul från Kina skulle den totala kostnadsökningen inte vara högre än 30 % av 0,2 %, dvs. 0,06 %. Därigenom skulle åtgärderna ha en mycket begränsad inverkan på kostnaderna. Dessutom är det uppenbarligen inte ovanligt att aluminiumhjul som importeras av biltillverkare till ett fast pris (exempelvis 50 euro) säljs till slutkunden till ett pris som är tre till fyra gånger så högt (dvs. 200 euro).

3.3   Kostnaden för att byta leverantör

| (166) | Såsom förklaras ovan utvecklas aluminiumhjul för OEM-segmentet vanligtvis två år före lanseringen av en ny bilmodell. Ett eventuellt byte av leverantör kräver tid (minst sex månader) och kan även medföra ytterligare kostnader för bearbetning. Undersökningen visar emellertid att det är en självklarhet för de flesta biltillverkare att använda sig av flera olika leverantörer, dvs. de delar upp tillverkningen av ett specifikt aluminiumhjul mellan två eller fler tillverkare. Rutinen att använda sig av två leverantörer används också för de modeller som köps från Kina för att trygga leveransen. Det förefaller därför som om risken för att behöva byta leverantör redan är en faktor i beslutet att köpa från Kina. De avtal som samlats in under undersökningen visar dessutom att biltillverkare i allmänhet kan säga upp avtalet när som helst utan straffavgift. |
| --- | --- |

(166)

Såsom förklaras ovan utvecklas aluminiumhjul för OEM-segmentet vanligtvis två år före lanseringen av en ny bilmodell. Ett eventuellt byte av leverantör kräver tid (minst sex månader) och kan även medföra ytterligare kostnader för bearbetning. Undersökningen visar emellertid att det är en självklarhet för de flesta biltillverkare att använda sig av flera olika leverantörer, dvs. de delar upp tillverkningen av ett specifikt aluminiumhjul mellan två eller fler tillverkare. Rutinen att använda sig av två leverantörer används också för de modeller som köps från Kina för att trygga leveransen. Det förefaller därför som om risken för att behöva byta leverantör redan är en faktor i beslutet att köpa från Kina. De avtal som samlats in under undersökningen visar dessutom att biltillverkare i allmänhet kan säga upp avtalet när som helst utan straffavgift.

3.4   Ytterligare argument som parterna tagit upp

| (167) | Vissa parter hävdade att införandet av tullar på aluminiumhjul med ursprung i Kina skulle innebära en fördel för sydkoreanska biltillverkare utöver den nollprocentiga tullen på bilar som det kommande frihandelsavtalet omfattar. Enligt detta argument skulle de sydkoreanska biltillverkarna fortsätta att ha tillgång till kinesiska lågprisaluminiumhjul och skulle även kunna begära restitution av tull för bilar som exporteras till EU (tull på import av vissa bildelar kan återkrävas vid export av bilen). En antidumpningsåtgärd för kinesiska aluminiumhjul skulle innebära konkurrensnackdelar för de europeiska biltillverkarna i och med att sydkoreanska bilar får importeras till EU med nollprocentig tull. |
| --- | --- |

(167)

Vissa parter hävdade att införandet av tullar på aluminiumhjul med ursprung i Kina skulle innebära en fördel för sydkoreanska biltillverkare utöver den nollprocentiga tullen på bilar som det kommande frihandelsavtalet omfattar. Enligt detta argument skulle de sydkoreanska biltillverkarna fortsätta att ha tillgång till kinesiska lågprisaluminiumhjul och skulle även kunna begära restitution av tull för bilar som exporteras till EU (tull på import av vissa bildelar kan återkrävas vid export av bilen). En antidumpningsåtgärd för kinesiska aluminiumhjul skulle innebära konkurrensnackdelar för de europeiska biltillverkarna i och med att sydkoreanska bilar får importeras till EU med nollprocentig tull.

| (168) | I detta avseende bör det framhållas att marknadsandelen för bilar med ursprung i Sydkorea för närvarande endast utgör 3 % av EU:s bilmarknad. Även om det är svårt att förutse hur importen av koreanska bilar kommer att utvecklas går det, med hänsyn till den mycket begränsade direkta inverkan på unionstillverkarnas kostnader som åtgärderna skulle innebära, inte att i detta skede dra slutsatsen att införandet av en antidumpningstull för aluminiumhjul från Kina skulle få en stor betydelse. |
| --- | --- |

(168)

I detta avseende bör det framhållas att marknadsandelen för bilar med ursprung i Sydkorea för närvarande endast utgör 3 % av EU:s bilmarknad. Även om det är svårt att förutse hur importen av koreanska bilar kommer att utvecklas går det, med hänsyn till den mycket begränsade direkta inverkan på unionstillverkarnas kostnader som åtgärderna skulle innebära, inte att i detta skede dra slutsatsen att införandet av en antidumpningstull för aluminiumhjul från Kina skulle få en stor betydelse.

4.   Konsumenternas intresse

| (169) | Inget argument om åtgärdernas inverkan på slutkonsumenterna har tagits upp. Detta faktum samt den låga inverkan på kostnaderna och biltillverkarnas prissättningsstrategier som konstaterades i undersökningen talar för att åtgärderna sannolikt inte skulle ha någon betydande inverkan på konsumentpriserna. |
| --- | --- |

(169)

Inget argument om åtgärdernas inverkan på slutkonsumenterna har tagits upp. Detta faktum samt den låga inverkan på kostnaderna och biltillverkarnas prissättningsstrategier som konstaterades i undersökningen talar för att åtgärderna sannolikt inte skulle ha någon betydande inverkan på konsumentpriserna.

5.   Leverantörernas intresse

| (170) | Fem leverantörer av råvaror/utrustning till tillverkare av aluminiumhjul i unionen svarade på frågeformuläret för leverantörer. De levererar aluminiumgöt/gjutjärnsgöt, målarfärg/grundfärg eller lågtrycksmaskiner. När det gäller leverantörer av göt utgör försäljningen till unionsindustrin endast en liten del av verksamheten (mindre än 6 % av deras totala omsättning), vilket visar deras relativt måttliga intresse för att införa antidumpningsåtgärder för aluminiumhjul från Kina. För andra leverantörer (av maskiner, målarfärg eller lågtrycksmaskiner) uppgår försäljningen till unionsindustrin till 30–50 % av den totala omsättningen. Med tanke på att dessa företag är små och medelstora företag är lönsamheten i unionsindustrin nödvändig för verksamheten. |
| --- | --- |

(170)

Fem leverantörer av råvaror/utrustning till tillverkare av aluminiumhjul i unionen svarade på frågeformuläret för leverantörer. De levererar aluminiumgöt/gjutjärnsgöt, målarfärg/grundfärg eller lågtrycksmaskiner. När det gäller leverantörer av göt utgör försäljningen till unionsindustrin endast en liten del av verksamheten (mindre än 6 % av deras totala omsättning), vilket visar deras relativt måttliga intresse för att införa antidumpningsåtgärder för aluminiumhjul från Kina. För andra leverantörer (av maskiner, målarfärg eller lågtrycksmaskiner) uppgår försäljningen till unionsindustrin till 30–50 % av den totala omsättningen. Med tanke på att dessa företag är små och medelstora företag är lönsamheten i unionsindustrin nödvändig för verksamheten.

6.   Slutsats beträffande unionens intresse

| (171) | Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder i fråga om import av aluminiumhjul med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(171)

Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om unionens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder i fråga om import av aluminiumhjul med ursprung i Kina.

G.   PROVISORISKA ÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (172) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(172)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (173) | Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(173)

Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (174) | Såsom anges i skäl 20 kännetecknas marknaden för aluminiumhjul av att det finns två marknadssegment som sinsemellan är relativt olika. I undersökningen konstaterades vidare att unionstillverkarnas försäljning var koncentrerad till OEM-segmentet, där den stod för 85 % av all försäljning från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(174)

Såsom anges i skäl 20 kännetecknas marknaden för aluminiumhjul av att det finns två marknadssegment som sinsemellan är relativt olika. I undersökningen konstaterades vidare att unionstillverkarnas försäljning var koncentrerad till OEM-segmentet, där den stod för 85 % av all försäljning från unionsindustrin.

| (175) | När det gäller provisoriska åtgärder ansågs det därför lämpligt att ange en skademarginal som beaktar denna specifika marknadssituation. |
| --- | --- |

(175)

När det gäller provisoriska åtgärder ansågs det därför lämpligt att ange en skademarginal som beaktar denna specifika marknadssituation.

| (176) | Inom OEM-segmentet lägger köpare av aluminiumhjul (biltillverkare) normalt sina order efter anbudsförfaranden. Som ett resultat av detta kan samma hjulmodell, som är avsedd att monteras på samma bilmodell, i ett inte obetydligt antal fall beställas från flera olika källor, ofta från en kinesisk leverantör och en unionsleverantör samtidigt. Det ansågs att denna anbudsprocess gav en noggrann och tillförlitlig bild av den genomsnittliga priskonkurrensen under undersökningsperioden mellan de kinesiska leverantörerna och unionsleverantörerna vid konkurrens om samma anbud. |
| --- | --- |

(176)

Inom OEM-segmentet lägger köpare av aluminiumhjul (biltillverkare) normalt sina order efter anbudsförfaranden. Som ett resultat av detta kan samma hjulmodell, som är avsedd att monteras på samma bilmodell, i ett inte obetydligt antal fall beställas från flera olika källor, ofta från en kinesisk leverantör och en unionsleverantör samtidigt. Det ansågs att denna anbudsprocess gav en noggrann och tillförlitlig bild av den genomsnittliga priskonkurrensen under undersökningsperioden mellan de kinesiska leverantörerna och unionsleverantörerna vid konkurrens om samma anbud.

| (177) | Därför ansågs det lämpligt att beräkna målprisunderskridandemarginalen utifrån de priser som EU-tillverkare och kinesiska exportörer uppgett vid konkurrens om sådana anbud. |
| --- | --- |

(177)

Därför ansågs det lämpligt att beräkna målprisunderskridandemarginalen utifrån de priser som EU-tillverkare och kinesiska exportörer uppgett vid konkurrens om sådana anbud.

| (178) | Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en rimlig lönsamhet. När det gäller produktionskostnad gjordes justeringar utifrån den faktiska förlust som unionen drabbats av under undersökningsperioden (– 5,4 %). Vidare ansågs det att en rimlig vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. i avsaknad av dumpad import, för försäljning av den likadana produkten i unionen borde bedömas med hänsyn till lönsamheten under 2006, som uppgick till + 3,2 %. Detta år var importvolymen från Kina fortfarande relativt låg. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt. |
| --- | --- |

(178)

Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en rimlig lönsamhet. När det gäller produktionskostnad gjordes justeringar utifrån den faktiska förlust som unionen drabbats av under undersökningsperioden (– 5,4 %). Vidare ansågs det att en rimlig vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. i avsaknad av dumpad import, för försäljning av den likadana produkten i unionen borde bedömas med hänsyn till lönsamheten under 2006, som uppgick till + 3,2 %. Detta år var importvolymen från Kina fortfarande relativt låg. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för unionsindustrins likadana produkt.

| (179) | Målprisunderskridandemarginalen i enlighet med detta är 20,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Målprisunderskridandemarginalen i enlighet med detta är 20,6 %.

| (180) | Detta resultat bekräftades även genom en annan beräkning, som baserades på en jämförelse av vissa anbud från biltillverkare under undersökningens gång. När biltillverkare beställde samma aluminiumhjulmodell från både en kinesisk tillverkare och en unionstillverkare var den målprisunderskridandemarginal som konstaterades, efter kontojusteringar i enlighet med beskrivningen i skälen 93 ff., i samma storleksordning som den som konstaterades i föregående skäl. |
| --- | --- |

(180)

Detta resultat bekräftades även genom en annan beräkning, som baserades på en jämförelse av vissa anbud från biltillverkare under undersökningens gång. När biltillverkare beställde samma aluminiumhjulmodell från både en kinesisk tillverkare och en unionstillverkare var den målprisunderskridandemarginal som konstaterades, efter kontojusteringar i enlighet med beskrivningen i skälen 93 ff., i samma storleksordning som den som konstaterades i föregående skäl.

| (181) | Det konstateras att denna prisunderskridandemarginal är lägre än de dumpningsmarginaler som fastställs ovan i skälen 76 ff. och att den därför bör utgöra underlag vid fastställandet av tull i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(181)

Det konstateras att denna prisunderskridandemarginal är lägre än de dumpningsmarginaler som fastställs ovan i skälen 76 ff. och att den därför bör utgöra underlag vid fastställandet av tull i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (182) | Med tanke på den metod som tillämpas i detta fall för att fastställa nivån för undanröjande av skada anses det opraktiskt att i enlighet med den andra meningen i artikel 9.5 i grundförordningen ange enskilda antidumpningstullsatser. Detta beror framför allt på avsaknaden av tillförlitliga uppgifter för att utföra analysen på företagsspecifik basis. Det bestäms preliminärt att en landsomfattande antidumpningstull ska införas på all import från Kina till prisunderskridandemarginalen 20,6 %. |
| --- | --- |

(182)

Med tanke på den metod som tillämpas i detta fall för att fastställa nivån för undanröjande av skada anses det opraktiskt att i enlighet med den andra meningen i artikel 9.5 i grundförordningen ange enskilda antidumpningstullsatser. Detta beror framför allt på avsaknaden av tillförlitliga uppgifter för att utföra analysen på företagsspecifik basis. Det bestäms preliminärt att en landsomfattande antidumpningstull ska införas på all import från Kina till prisunderskridandemarginalen 20,6 %.

2.   Provisoriska åtgärder

| (183) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import med ursprung i Kina, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar den konstaterade skademarginalen. |
| --- | --- |

(183)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import med ursprung i Kina, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar den konstaterade skademarginalen.

| (184) | Den antidumpningstull som föreslås är därför 20,6 %. |
| --- | --- |

(184)

Den antidumpningstull som föreslås är därför 20,6 %.

H.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (185) | De ovannämnda preliminära resultaten kommer att meddelas alla berörda parter, som inbjuds att lämna skriftliga synpunkter och kan begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och där det är berättigat beaktas innan slutliga avgöranden görs. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten. |
| --- | --- |

(185)

De ovannämnda preliminära resultaten kommer att meddelas alla berörda parter, som inbjuds att lämna skriftliga synpunkter och kan begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och där det är berättigat beaktas innan slutliga avgöranden görs. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härigenom införs en preliminär antidumpningstull på import av aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer 8708701010 och 8708705010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Den preliminära antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 20,6 %.

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för dess antagande, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.

Berörda parter får enligt artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det att den trätt i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 maj 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 190, 13.8.2009, s. 22.

2

(3)  Gjutna hjul, hjul i flödesformat stål, smidda hjul och två- eller tredelshjul.

3

(4)  Ovanligt nog var så inte fallet under några månader av den aktuella undersökningsperioden. Prisökningen på de kinesiska aluminiummarknaderna är resultatet av ett stimulanspaket från den kinesiska regeringen i syfte att begränsa effekterna av den ekonomiska krisen. (I slutet av 2008 inrättade State Reserves Bureau ett system för att köpa aluminium från smältverk för att stödja deras verksamhet i takt med att den globala finanskrisen ledde till minskad efterfrågan. I och med dessa statliga inköp absorberades den större delen av lagren på hemmamarknaden i mars och april, vilket ledde till att priserna drevs upp under det första halvåret 2009.)

4

(5)  Två beräkningar av förbrukningen jämfördes med varandra och visade liknande resultat. Eftersom den större delen av tillverkningen sker på beställning har lagren inte någon stor betydelse när det gäller volym i jämförelse med den sammanlagda förbrukningen. I den första beräkningen lades unionstillverkning till importen, och exporten drogs ifrån. I den andra beräkningen räknades import och unionsförsäljning (uppgifter från de tillverkare som ingick i urvalet, mindre frågeformulär och antagande beträffande övriga tillverkare) ihop. Det andra alternativet föredrogs eftersom det ger större precision i detta fall.

5

---

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/83

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 405/2010

av den 10 maj 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 11 maj 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 maj 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 66,8 |
| TN | 108,2 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 93,2 |
| 0707 00 05 | MA | 50,9 |
| MK | 59,4 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 76,4 |
| 0709 90 70 | TR | 104,9 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 64,5 |
| MA | 55,4 |
| TN | 47,1 |
| TR | 52,3 |
| US | 67,7 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 50 10 | TR | 72,0 |
| ZA | 78,1 |
| ZZ | 75,1 |
| 0808 10 80 | AR | 86,7 |
| BR | 78,3 |
| CA | 119,3 |
| CL | 85,5 |
| CN | 81,0 |
| CR | 59,1 |
| NZ | 120,8 |
| US | 131,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 92,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

66,8

TN

108,2

TR

104,6

ZZ

93,2

0707 00 05

MA

50,9

MK

59,4

TR

118,9

ZZ

76,4

0709 90 70

TR

104,9

ZZ

104,9

0805 10 20

EG

47,6

IL

64,5

MA

55,4

TN

47,1

TR

52,3

US

67,7

ZZ

55,8

0805 50 10

TR

72,0

ZA

78,1

ZZ

75,1

0808 10 80

AR

86,7

BR

78,3

CA

119,3

CL

85,5

CN

81,0

CR

59,1

NZ

120,8

US

131,0

UY

72,1

ZA

87,8

ZZ

92,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/85

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 april 2010

om ändring av besluten 92/260/EEG, 93/195/EEG, 93/197/EEG och 2004/211/EG vad gäller import av registrerade hästar från vissa delar av Kina och om anpassning av beteckningar på vissa tredjeländer

[delgivet med nr K(2010) 2635]

(Text av betydelse för EES)

(2010/266/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 90/426/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsovillkor vid förflyttning och import av hästdjur från tredje land (1), särskilt artiklarna 12.1, 12.4, 15 a, 16.2 och artikel 19 inledningsfrasen och leden i och ii, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 92/260/EEG av den 10 april 1992 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för tillfällig införsel av registrerade hästar (2) indelas de tredjeländer från vilka det är tillåtet att tillfälligt införa registrerade hästar till unionen i sanitära grupper, där särskilda djurhälso- och intygskrav tillämpas. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 92/260/EEG av den 10 april 1992 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för tillfällig införsel av registrerade hästar (2) indelas de tredjeländer från vilka det är tillåtet att tillfälligt införa registrerade hästar till unionen i sanitära grupper, där särskilda djurhälso- och intygskrav tillämpas.

| (2) | I kommissionens beslut 93/195/EEG av den 2 februari 1993 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för återinförsel efter tillfällig export av hästar som registrerats för kapplöpningar, tävlingar och kulturevenemang (3) indelas de tredjeländer från vilka det är tillåtet att återinföra sådana hästar till unionen i sanitära grupper, där särskilda djurhälsokrav tillämpas och i beslutet fastställs även mallar till djurhälsointyg som ska användas för registrerade hästar som deltagit i särskilda evenemang för hästar. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 93/195/EEG av den 2 februari 1993 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för återinförsel efter tillfällig export av hästar som registrerats för kapplöpningar, tävlingar och kulturevenemang (3) indelas de tredjeländer från vilka det är tillåtet att återinföra sådana hästar till unionen i sanitära grupper, där särskilda djurhälsokrav tillämpas och i beslutet fastställs även mallar till djurhälsointyg som ska användas för registrerade hästar som deltagit i särskilda evenemang för hästar.

| (3) | I kommissionens beslut 93/197/EEG av den 5 februari 1993 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för import av registrerade hästdjur och hästdjur för avel och bruksändamål (4) indelas de tredje länder från vilka det är tillåtet att importera sådana hästdjur till unionen i sanitära grupper, där särskilda djurhälso- och intygskrav tillämpas. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 93/197/EEG av den 5 februari 1993 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för import av registrerade hästdjur och hästdjur för avel och bruksändamål (4) indelas de tredje länder från vilka det är tillåtet att importera sådana hästdjur till unionen i sanitära grupper, där särskilda djurhälso- och intygskrav tillämpas.

| (4) | I kommissionens beslut 2004/211/EG av den 6 januari 2004 om upprättande av en förteckning över de tredje länder eller delar av tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande hästdjur och sperma, ägg och embryon från hästdjur (5) fastställs en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka medlemsstaterna tillåter bland annat tillfällig införsel av registrerade hästar, återinförsel efter tillfällig export av hästar som registrerats för kapplöpningar, tävlingar och kulturevenemang och import av registrerade hästdjur och hästdjur för avel och bruksändamål. I förteckningen i bilaga I till det beslutet indelas också dessa tredjeländer och delar av tredjeländer i vissa särskilda sanitära grupper. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens beslut 2004/211/EG av den 6 januari 2004 om upprättande av en förteckning över de tredje länder eller delar av tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av levande hästdjur och sperma, ägg och embryon från hästdjur (5) fastställs en förteckning över tredjeländer eller delar av tredjeländer från vilka medlemsstaterna tillåter bland annat tillfällig införsel av registrerade hästar, återinförsel efter tillfällig export av hästar som registrerats för kapplöpningar, tävlingar och kulturevenemang och import av registrerade hästdjur och hästdjur för avel och bruksändamål. I förteckningen i bilaga I till det beslutet indelas också dessa tredjeländer och delar av tredjeländer i vissa särskilda sanitära grupper.

| (5) | I besluten 92/260/EEG, 93/195/EEG och 93/197/EEG tas hänsyn till regionaliseringen i kommissionens beslut 92/160/EEG (6). Det beslutet upphävdes genom beslut 2004/211/EG. Följaktligen bör bilaga I till dessa tre beslut ändras på grundval av den regionalisering som nu föreskrivs i beslut 2004/211/EG samt de sanitära grupper som fastställs i det beslutet. |
| --- | --- |

(5)

I besluten 92/260/EEG, 93/195/EEG och 93/197/EEG tas hänsyn till regionaliseringen i kommissionens beslut 92/160/EEG (6). Det beslutet upphävdes genom beslut 2004/211/EG. Följaktligen bör bilaga I till dessa tre beslut ändras på grundval av den regionalisering som nu föreskrivs i beslut 2004/211/EG samt de sanitära grupper som fastställs i det beslutet.

| (6) | Kina ska vara värd för hästevenemangen under de sextonde Asiatiska spelen och Kinas behöriga myndigheter har därför begärt att den zon som de har fastställt i det administrativa distriktet Conghua stad i kommunen Guangzhou i Guangdong-provinsen i Kina ska erkännas som fri från hästdjurssjukdomar. Kommissionen genomförde i januari 2010 en veterinärinspektion i Kina som innefattade den zon som är fri från hästdjurssjukdomar, vilken består av en central zon som ligger i en övervakningszon som är omringad av en skyddszon och som genom biosäkerhetskorridorer är förbunden med en flygplats och en hamn. |
| --- | --- |

(6)

Kina ska vara värd för hästevenemangen under de sextonde Asiatiska spelen och Kinas behöriga myndigheter har därför begärt att den zon som de har fastställt i det administrativa distriktet Conghua stad i kommunen Guangzhou i Guangdong-provinsen i Kina ska erkännas som fri från hästdjurssjukdomar. Kommissionen genomförde i januari 2010 en veterinärinspektion i Kina som innefattade den zon som är fri från hästdjurssjukdomar, vilken består av en central zon som ligger i en övervakningszon som är omringad av en skyddszon och som genom biosäkerhetskorridorer är förbunden med en flygplats och en hamn.

| (7) | De kinesiska myndigheterna har lämnat ett antal garantier särskilt vad gäller plikten att anmäla de sjukdomar som förtecknas i bilaga A till direktiv 90/426/EEG i landet och åtagandet att fullt ut följa artikel 12.2 f när det gäller att genast anmäla sjukdomar till kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

De kinesiska myndigheterna har lämnat ett antal garantier särskilt vad gäller plikten att anmäla de sjukdomar som förtecknas i bilaga A till direktiv 90/426/EEG i landet och åtagandet att fullt ut följa artikel 12.2 f när det gäller att genast anmäla sjukdomar till kommissionen och medlemsstaterna.

| (8) | För att säkerställa att hälsostatusen hos hästdjurspopulationen inom zonen som är fri från hästdjursjukdomar skyddas på ett hållbart sätt har de kinesiska myndigheterna åtagit sig att driva en karantänstation i skyddszonen för att kontrollera införseln av hästdjur från anläggningar i andra delar av Kina eller från länder som inte förtecknas i bilaga I till beslut 2004/211/EG. Under denna karantän före införseln genomgår djuren hälsotester enligt EU:s importvillkor. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att hälsostatusen hos hästdjurspopulationen inom zonen som är fri från hästdjursjukdomar skyddas på ett hållbart sätt har de kinesiska myndigheterna åtagit sig att driva en karantänstation i skyddszonen för att kontrollera införseln av hästdjur från anläggningar i andra delar av Kina eller från länder som inte förtecknas i bilaga I till beslut 2004/211/EG. Under denna karantän före införseln genomgår djuren hälsotester enligt EU:s importvillkor.

| (9) | Innan djuren sätts i karantän före införseln kontrolleras förflyttningen av dessa hästdjur för att säkerställa att de normer som fastställs i artikel 4 i direktiv 90/426/EEG kan intygas för de anläggningar utanför zonen som är fri från hästdjurssjukdomar där djuren har hållits under 180 dagar före avsändning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(9)

Innan djuren sätts i karantän före införseln kontrolleras förflyttningen av dessa hästdjur för att säkerställa att de normer som fastställs i artikel 4 i direktiv 90/426/EEG kan intygas för de anläggningar utanför zonen som är fri från hästdjurssjukdomar där djuren har hållits under 180 dagar före avsändning till Europeiska unionen.

| (10) | Med beaktande av de tillfredställande resultaten som rapporterades från denna inspektion och den information och de garantier som Kina lämnat, bör Kina tas med i förteckningen i bilaga I till beslut 2004/211/EG, men samtidigt bör Kina regionaliseras för vissa hästdjurssjukdomar och införsel av registrerade hästar bör endast tillåtas från den zon som är fri från hästdjursjukdomar i Guangzhou i Guangdong-provinsen. |
| --- | --- |

(10)

Med beaktande av de tillfredställande resultaten som rapporterades från denna inspektion och den information och de garantier som Kina lämnat, bör Kina tas med i förteckningen i bilaga I till beslut 2004/211/EG, men samtidigt bör Kina regionaliseras för vissa hästdjurssjukdomar och införsel av registrerade hästar bör endast tillåtas från den zon som är fri från hästdjursjukdomar i Guangzhou i Guangdong-provinsen.

| (11) | Ur epidemiologisk synvinkel bör den zon som är fri från hästdjurssjukdomar i Guangzhou i Guangdong-provinsen i Kina uppföras i sanitär grupp C i förteckningen i bilaga I till beslut 2004/211/EG. Den bilagan bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Ur epidemiologisk synvinkel bör den zon som är fri från hästdjurssjukdomar i Guangzhou i Guangdong-provinsen i Kina uppföras i sanitär grupp C i förteckningen i bilaga I till beslut 2004/211/EG. Den bilagan bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | Beslut 92/260/EEG måste därför också ändras för att denna del av Kina ska kunna tas med i förteckningen över länder i bilaga I till det beslutet och titeln och vissa testkrav i hälsointyg C i bilaga II till det beslutet anpassas. |
| --- | --- |

(12)

Beslut 92/260/EEG måste därför också ändras för att denna del av Kina ska kunna tas med i förteckningen över länder i bilaga I till det beslutet och titeln och vissa testkrav i hälsointyg C i bilaga II till det beslutet anpassas.

| (13) | Vad gäller återinförsel av registrerade hästar måste artikel 1 uppdateras för att denna del av Kina ska kunna tas med i förteckningen över länder i bilaga I, titeln på hälsointyget i bilaga II anpassas och mallen till hälsointyget i bilaga VII till beslut 93/195/EEG ersättas. |
| --- | --- |

(13)

Vad gäller återinförsel av registrerade hästar måste artikel 1 uppdateras för att denna del av Kina ska kunna tas med i förteckningen över länder i bilaga I, titeln på hälsointyget i bilaga II anpassas och mallen till hälsointyget i bilaga VII till beslut 93/195/EEG ersättas.

| (14) | Beslut 93/197/EEG måste därför också ändras för att denna del av Kina ska kunna tas med i förteckningen över länder i bilaga I och titeln och vissa testkrav i hälsointyg C i bilaga II till det beslutet anpassas. |
| --- | --- |

(14)

Beslut 93/197/EEG måste därför också ändras för att denna del av Kina ska kunna tas med i förteckningen över länder i bilaga I och titeln och vissa testkrav i hälsointyg C i bilaga II till det beslutet anpassas.

| (15) | Dessutom ska beteckningarna på vissa tredjeländer i besluten 92/260/EEG, 93/195/EEG och 93/197/EEG anpassas till de motsvarande beteckningarna i förteckningen över tredjeländer som upprättas genom beslut 2004/211/EG. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom ska beteckningarna på vissa tredjeländer i besluten 92/260/EEG, 93/195/EEG och 93/197/EEG anpassas till de motsvarande beteckningarna i förteckningen över tredjeländer som upprättas genom beslut 2004/211/EG.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av beslut 92/260/EEG

Beslut 92/260/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet.

| 2. | I titeln på djurhälsointygen A–F i bilaga II ska orden som kommer efter ”HÄLSOINTYG” ersättas med följande:
  ”för tillfällig införsel av registrerade hästar till Europeiska unionen i högst 90 dagar i enlighet med beslut 2004/211/EG”. |
| --- | --- |

2.

I titeln på djurhälsointygen A–F i bilaga II ska orden som kommer efter ”HÄLSOINTYG” ersättas med följande:

”för tillfällig införsel av registrerade hästar till Europeiska unionen i högst 90 dagar i enlighet med beslut 2004/211/EG”.

| 3. | Avsnitt III led l i hälsointyg C i bilaga II ska ersättas med följande:






  ”l. | Om hästen kommer från Kina (1) (3) eller Thailand (3) har den undergått ett komplementbindningstest för rots och för beskällarsjuka med negativt resultat vid en serumspädning på 1:10 på ett blodprov som togs inom 10 dagar från exporten den ... (4) (5).” |
| --- | --- | --- |

3.

Avsnitt III led l i hälsointyg C i bilaga II ska ersättas med följande:

”l.

Om hästen kommer från Kina (1) (3) eller Thailand (3) har den undergått ett komplementbindningstest för rots och för beskällarsjuka med negativt resultat vid en serumspädning på 1:10 på ett blodprov som togs inom 10 dagar från exporten den ... (4) (5).”

Artikel 2

Ändringar av beslut 93/195/EEG

Beslut 93/195/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska den sjunde strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | som har deltagit i hästevenemangen under Asiatiska spelen eller Endurance World Cup, oberoende av i vilken/vilket av de tredjeländer, områden eller delar därav som tävlingen äger rum, och från vilken/vilket återinförsel till unionen är tillåten enligt artikel 3 andra strecksatsen i beslut 2004/211/EG och enligt kolumn 7 i bilaga I till det beslutet, och som uppfyller kraven i ett hälsointyg som utformats enligt mallen i bilaga VII till detta beslut,” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1 ska den sjunde strecksatsen ersättas med följande:

”–

som har deltagit i hästevenemangen under Asiatiska spelen eller Endurance World Cup, oberoende av i vilken/vilket av de tredjeländer, områden eller delar därav som tävlingen äger rum, och från vilken/vilket återinförsel till unionen är tillåten enligt artikel 3 andra strecksatsen i beslut 2004/211/EG och enligt kolumn 7 i bilaga I till det beslutet, och som uppfyller kraven i ett hälsointyg som utformats enligt mallen i bilaga VII till detta beslut,”

| 2. | I bilaga II ska titeln på djurhälsointyget ersättas med följande: |
| --- | --- |

2.

I bilaga II ska titeln på djurhälsointyget ersättas med följande:

| 3. | Bilagorna I och VII ska ersättas i enlighet med bilaga II till det här beslutet. |
| --- | --- |

3.

Bilagorna I och VII ska ersättas i enlighet med bilaga II till det här beslutet.

Artikel 3

Ändringar av beslut 93/197/EEG

Beslut 93/197/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ersättas med bilaga III till det här beslutet. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ersättas med bilaga III till det här beslutet.

| 2. | I titeln på djurhälsointygen A–F i bilaga II ska orden som kommer efter ”HÄLSOINTYG” ersättas med följande:
  ”för import till Europeiska unionen av registrerade hästdjur och hästdjur för avel och produktion enligt beslut 2004/211/EG”. |
| --- | --- |

2.

I titeln på djurhälsointygen A–F i bilaga II ska orden som kommer efter ”HÄLSOINTYG” ersättas med följande:

”för import till Europeiska unionen av registrerade hästdjur och hästdjur för avel och produktion enligt beslut 2004/211/EG”.

| 3. | Avsnitt III led m i hälsointyg C i bilaga II ska ersättas med följande:






  ”m) | Om hästen kommer från Kina (1) (3) eller Thailand (3) har den undergått ett komplementbindningstest för rots och för beskällarsjuka med negativt resultat vid en serumspädning på 1:10 på ett blodprov som togs inom 21 dagar från exporten den ... (4).” |
| --- | --- | --- |

3.

Avsnitt III led m i hälsointyg C i bilaga II ska ersättas med följande:

”m)

Om hästen kommer från Kina (1) (3) eller Thailand (3) har den undergått ett komplementbindningstest för rots och för beskällarsjuka med negativt resultat vid en serumspädning på 1:10 på ett blodprov som togs inom 21 dagar från exporten den ... (4).”

Artikel 4

Ändringar av beslut 2004/211/EG

Bilaga I till beslut 2004/211/EG ska ändras i enlighet med bilaga IV till det här beslutet.

Artikel 5

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 30 april 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 42.

1

(2)  EGT L 130, 15.5.1992, s. 67.

2

(3)  EGT L 86, 6.4.1993, s. 1.

3

(4)  EGT L 86, 6.4.1993, s. 16.

4

(5)  EUT L 73, 11.3.2004, s. 1.

5

(6)  EGT L 71, 18.3.1992, s. 27.

6

---

BILAGA I

”BILAGA I

Sanitär grupp A
   (1)

Schweiz (CH), Grönland (GL), Island (IS)

Sanitär grupp B
   (1)

Australien (AU), Vitryssland (BY), Kroatien (HR), Montenegro (ME), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) (MK), Nya Zeeland (NZ), Serbien (RS), Ryssland (3) (RU), Ukraina (UA)

Sanitär grupp C
   (1)

Kanada (CA), Kina (3) (CN), Hongkong (HK), Japan (JP), Sydkorea (KR), Macao (MO), Malaysia (halvön) (MY), Singapore (SG), Thailand (TH), Förenta staterna (US)

Sanitär grupp D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brasilien (3) (BR), Chile (CL), Kuba (CU), Jamaica (JM), Mexiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Sanitär grupp E
   (1)

Förenade Arabemiraten (AE), Bahrain (BH), Algeriet (DZ), Egypten (3) (EG), Israel (IL), Jordanien (EUT), Kuwait (KW), Libanon (LB), Libyen (LY), Marocko (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Saudiarabien (3) (SA), Syrien (SY), Tunisien (TN), Turkiet (3) (TR)

Sanitär grupp F
   (1)

Sydafrika (3) (ZA)

---

(1)  Sanitär grupp enligt kolumn 5 i bilaga I till beslut 2004/211/EG. Tredjeländer, områden eller delar därav som tillhör den sanitära gruppen ska använda hälsointyget med samma bokstav i bilaga II till det här beslutet.

1

(2)  Koden föregriper inte den definitiva beteckningen av detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.

2

(3)  Del av tredjeland eller område i enlighet med artikel 13.2 a i direktiv 90/426/EEG och enligt kolumnerna 3 och 4 i bilaga I till beslut 2004/211/EG.

3

---

BILAGA II

Bilagorna I och VII till beslut 93/195/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ersättas med följande:

  ”BILAGA I

  Sanitär grupp A
   (1)

  Schweiz (CH), Grönland (GL), Island (IS)

  Sanitär grupp B
   (1)

  Australien (AU), Vitryssland (BY), Kroatien (HR), Montenegro (ME), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) (MK), Nya Zeeland (NZ), Serbien (RS), Ryssland (3) (RU), Ukraina (UA)

  Sanitär grupp C
   (1)

  Kanada (CA), Kina (3) (CN), Hongkong (HK), Japan (JP), Sydkorea (KR), Macao (MO), Malaysia (halvön) (MY), Singapore (SG), Thailand (TH), Förenta staterna (US)

  Sanitär grupp D
   (1)

  Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brasilien (3) (BR), Chile (CL), Costa Rica (3) (CR), Kuba (CU), Jamaica (JM), Mexiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

  Sanitär grupp E
   (1)

  Förenade Arabemiraten (AE), Bahrain (BH), Algeriet (DZ), Egypten (3) (EG), Israel (IL), Jordanien (EUT), Kuwait (KW), Libanon (LB), Libyen (LY), Marocko (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Saudiarabien (3) (SA), Syrien (SY), Tunisien (TN), Turkiet (3) (TR) |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ersättas med följande:

”BILAGA I

Sanitär grupp A
   (1)

Schweiz (CH), Grönland (GL), Island (IS)

Sanitär grupp B
   (1)

Australien (AU), Vitryssland (BY), Kroatien (HR), Montenegro (ME), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) (MK), Nya Zeeland (NZ), Serbien (RS), Ryssland (3) (RU), Ukraina (UA)

Sanitär grupp C
   (1)

Kanada (CA), Kina (3) (CN), Hongkong (HK), Japan (JP), Sydkorea (KR), Macao (MO), Malaysia (halvön) (MY), Singapore (SG), Thailand (TH), Förenta staterna (US)

Sanitär grupp D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (BB), Bermuda (BM), Bolivia (BO), Brasilien (3) (BR), Chile (CL), Costa Rica (3) (CR), Kuba (CU), Jamaica (JM), Mexiko (3) (MX), Peru (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Sanitär grupp E
   (1)

Förenade Arabemiraten (AE), Bahrain (BH), Algeriet (DZ), Egypten (3) (EG), Israel (IL), Jordanien (EUT), Kuwait (KW), Libanon (LB), Libyen (LY), Marocko (MA), Oman (OM), Qatar (QA), Saudiarabien (3) (SA), Syrien (SY), Tunisien (TN), Turkiet (3) (TR)

| 2. | Bilaga VII ska ersättas med följande:

  ”BILAGA VII |
| --- | --- |

2.

Bilaga VII ska ersättas med följande:

”BILAGA VII

Image

Image

Image

---

(1)  Sanitär grupp enligt kolumn 5 i bilaga I till beslut 2004/211/EG.

1

(2)  Koden föregriper inte den definitiva beteckningen av detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.

2

(3)  Del av tredjeland eller område i enlighet med artikel 13.2 a i direktiv 90/426/EEG och enligt kolumnerna 3 och 4 i bilaga I till beslut 2004/211/EG.

3

---

BILAGA III

”BILAGA I

Sanitär grupp A
   (1)

Schweiz (CH), Falklandsöarna (FK), Grönland (GL), Island (IS)

Sanitär grupp B
   (1)

Australien (AU), Vitryssland (BY), Kroatien (HR), Kirgizistan (2)
   (3) (KG), Montenegro (ME), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4) (MK), Nya Zeeland (NZ), Serbien (RS), Ryssland (2) (RU), Ukraina (UA)

Sanitär grupp C
   (1)

Kanada (CA), Kina (2)
   (3) (CN), Hongkong (3) (HK), Japan (3) (JP), Sydkorea (3) (KR), Macao (3) (MO), Malaysia (halvön) (3) (MY), Singapore (3) (SG), Thailand (3) (TH), Förenta staterna (US)

Sanitär grupp D
   (1)

Argentina (AR), Barbados (3) (BB), Bermuda (3) (BM), Bolivia (3) (BO), Brasilien (2) (BR), Chile (CL), Kuba (3) (CU), Jamaica (3) (JM), Mexiko (2) (MX), Peru (2)
   (3) (PE), Paraguay (PY), Uruguay (UY)

Sanitär grupp E
   (1)

Förenade Arabemiraten (3) (AE), Bahrain (3) (BH), Algeriet (DZ), Egypten (2)
   (3) (EG), Israel (IL), Jordanien (3) (EUT), Kuwait (3) (KW), Libanon (3) (LB), Marocko (MA), Mauritius (3) (MU), Oman (3) (OM), Qatar (3) (QA), Saudiarabien (2)
   (3) (SA), Syrien (3) (SY), Tunisien (TN), Turkiet (2)
   (3) (TR)

Sanitär grupp F
   (1)

Sydafrika (2)
   (3) (ZA)

Sanitär grupp G
   (1)

Saint-Pierre-et-Miquelon (PM)

---

(1)  Sanitär grupp enligt kolumn 5 i bilaga I till beslut 2004/211/EG.

1

Tredjeländer, områden eller delar därav som tillhör den sanitära gruppen ska använda hälsointyget med samma bokstav i bilaga II till det här beslutet.

(2)  Del av tredjeland eller område i enlighet med artikel 13.2 a i direktiv 90/426/EEG och enligt kolumnerna 3 och 4 i bilaga I till beslut 2004/211/EG.

2

(3)  Endast registrerade hästar.

3

(4)  Koden föregriper inte den definitiva beteckningen av detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.”

4

---

BILAGA IV

Bilaga I till beslut 2004/211/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande rad ska läggas till efter uppgiften om Chile (CL):



















  ”CN | Kina | CN-0 | Hela landet | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-1 | Den zon som är fri från hästdjurssjukdomar i Conghua stad i kommunen Guangzhou i Guangdong-provinsen inklusive biosäkerhetskorridoren från och till flygplatsen i Guangzhou och Hongkong (se faktaruta 3 för detaljer) | C | X | X | X | — | — | — | — | — | —” | |

1.

Följande rad ska läggas till efter uppgiften om Chile (CL):

”CN

Kina

CN-0

Hela landet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

CN-1

Den zon som är fri från hästdjurssjukdomar i Conghua stad i kommunen Guangzhou i Guangdong-provinsen inklusive biosäkerhetskorridoren från och till flygplatsen i Guangzhou och Hongkong (se faktaruta 3 för detaljer)

C

X

X

X

—

—

—

—

—

—”

| 2. | Följande faktaruta 3 ska läggas till:








  ”Faktaruta 3: |
| --- | --- |
| CN | Kina | CN-1 | Den särskilda zon som är fri från hästdjurssjukdomar i Guangdong-provinsen med följande avgränsningar:







  Central zon | : | Ridområdet i Reshui by, Lingkou stadsdel i Conghua stad och det omgivande området inom en radie av fem km som kontrolleras av kontrollstationen vid huvudväg 105. |
| Övervakningszon | : | Alla administrativa indelningar i Conghua stad som omgärdar den centrala zonen och som omfattar ett område på 2 009 km2. |
| Skyddsområde | : | De yttre gränserna av följande angränsande administrativa indelningar som omgärdar övervakningszonen:






  — | Distriktet Baiyun, distriktet Luogang i Conghua stad |

2.

Följande faktaruta 3 ska läggas till:

”Faktaruta 3:

CN

Kina

CN-1

Den särskilda zon som är fri från hästdjurssjukdomar i Guangdong-provinsen med följande avgränsningar:

Central zon

:

Ridområdet i Reshui by, Lingkou stadsdel i Conghua stad och det omgivande området inom en radie av fem km som kontrolleras av kontrollstationen vid huvudväg 105.

Övervakningszon

:

Alla administrativa indelningar i Conghua stad som omgärdar den centrala zonen och som omfattar ett område på 2 009 km2.

Skyddsområde

:

De yttre gränserna av följande angränsande administrativa indelningar som omgärdar övervakningszonen:

—

Distriktet Baiyun, distriktet Luogang i Conghua stad

| — | Distriktet Huadu i Guangzhou stad |
| --- | --- |

—

Distriktet Huadu i Guangzhou stad

| — | Zengcheng stad |
| --- | --- |

—

Zengcheng stad

| — | Administrativa indelningen i distriktet Qingcheng i Qingyuan stad |
| --- | --- |

—

Administrativa indelningen i distriktet Qingcheng i Qingyuan stad

| — | Fogang län |
| --- | --- |

—

Fogang län

| — | Xinfeng län |
| --- | --- |

—

Xinfeng län

| — | Longmen län |
| --- | --- |

—

Longmen län

Biosäkerhetskorridor

:

| — | Från ridområdet i den centrala zonen till Guangzhou Baiyuns internationella flygplats fram till huvudväg 105, Jiebei huvudväg, flygplatsmotorvägen inklusive uteslutningszonen för hästdjur på en km runt Guangzhou Baiyuns internationella flygplats i Guangzhou stad. |
| --- | --- |

—

Från ridområdet i den centrala zonen till Guangzhou Baiyuns internationella flygplats fram till huvudväg 105, Jiebei huvudväg, flygplatsmotorvägen inklusive uteslutningszonen för hästdjur på en km runt Guangzhou Baiyuns internationella flygplats i Guangzhou stad.

| — | Från ridområdet i den centrala zonen till Shenzhen Huanggang hamn vid gränsen mellan Kina och Hongkong fram till huvudväg 105. Jiebei huvudväg, norra ringen motorväg nr 2 och Guang-Shen huvudväg med uteslutningszonen för hästdjur på minst en km på båda sidor om den huvudvägen. |
| --- | --- |

—

Från ridområdet i den centrala zonen till Shenzhen Huanggang hamn vid gränsen mellan Kina och Hongkong fram till huvudväg 105. Jiebei huvudväg, norra ringen motorväg nr 2 och Guang-Shen huvudväg med uteslutningszonen för hästdjur på minst en km på båda sidor om den huvudvägen.

Karantän före införsel

:

Karantänstationerna i skyddszonen som de behöriga myndigheterna utformat för att förbereda hästdjur från andra delar av Kina för införsel till den zon som är fri från hästdjurssjukdomar.”

---

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/95 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/95

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 maj 2010

om harmoniserade tekniska villkor för användning av frekvensbandet 790–862 MHz för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen

[delgivet med nr K(2010) 2923]

(Text av betydelse för EES)

(2010/267/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens meddelande om hur den digitala utdelningen kan omvandlas till sociala fördelar och ekonomisk tillväxt (2) betonas vikten av en enhetlig öppning av bandet 790–862 MHz (nedan kallat 800 MHz-bandet) för elektroniska kommunikationstjänster genom antagande av harmoniserade tekniska användningsvillkor. 800 MHz-bandet är en del av den digitala utdelningen, det vill säga radiofrekvenser som frigörs som ett resultat av effektivare spektrumanvändning genom övergången från analog till digital marksänd television. De konstaterade socioekonomiska fördelarna grundas på ett antagande om en gemenskapsstrategi som frigör 800 MHz-bandet senast 2015 och som inför tekniska villkor som förhindrar gränsöverskridande störningar med hög effekt. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande om hur den digitala utdelningen kan omvandlas till sociala fördelar och ekonomisk tillväxt (2) betonas vikten av en enhetlig öppning av bandet 790–862 MHz (nedan kallat 800 MHz-bandet) för elektroniska kommunikationstjänster genom antagande av harmoniserade tekniska användningsvillkor. 800 MHz-bandet är en del av den digitala utdelningen, det vill säga radiofrekvenser som frigörs som ett resultat av effektivare spektrumanvändning genom övergången från analog till digital marksänd television. De konstaterade socioekonomiska fördelarna grundas på ett antagande om en gemenskapsstrategi som frigör 800 MHz-bandet senast 2015 och som inför tekniska villkor som förhindrar gränsöverskridande störningar med hög effekt.

| (2) | Principerna om teknikneutralitet och tjänsteneutralitet har bekräftats i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (3) (direktiv om bättre lagstiftning). I sitt yttrande av den 18 september 2009 om den digitala utdelningen förordar gruppen för radiospektrumpolitik tillämpning av Wapecs-principerna och rekommenderar att kommissionen så snart som möjligt agerar enligt rekommendationerna i yttrandet för att minimera osäkerheten på EU-nivå om medlemsstaternas förmåga att göra 800 MHz-bandet tillgängligt. |
| --- | --- |

(2)

Principerna om teknikneutralitet och tjänsteneutralitet har bekräftats i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG av den 25 november 2009 om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (3) (direktiv om bättre lagstiftning). I sitt yttrande av den 18 september 2009 om den digitala utdelningen förordar gruppen för radiospektrumpolitik tillämpning av Wapecs-principerna och rekommenderar att kommissionen så snart som möjligt agerar enligt rekommendationerna i yttrandet för att minimera osäkerheten på EU-nivå om medlemsstaternas förmåga att göra 800 MHz-bandet tillgängligt.

| (3) | I sin resolution av den 24 september 2008, ”Maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar”, uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att frigöra sin digitala utdelning så snart som möjligt och föreslår åtgärder på gemenskapsnivå. I rådets slutsatser av den 18 december 2009 om hur den digitala utdelningen kan omvandlas till sociala fördelar och ekonomisk tillväxt bekräftas rådets ståndpunkt från 2008, där kommissionen uppmanas att stödja och bistå medlemsstaterna med att få till stånd ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och med tredjeländer i syfte att samordna spektrumanvändningen och att dra maximal nytta av den digitala utdelningen. |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution av den 24 september 2008, ”Maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar”, uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att frigöra sin digitala utdelning så snart som möjligt och föreslår åtgärder på gemenskapsnivå. I rådets slutsatser av den 18 december 2009 om hur den digitala utdelningen kan omvandlas till sociala fördelar och ekonomisk tillväxt bekräftas rådets ståndpunkt från 2008, där kommissionen uppmanas att stödja och bistå medlemsstaterna med att få till stånd ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och med tredjeländer i syfte att samordna spektrumanvändningen och att dra maximal nytta av den digitala utdelningen.

| (4) | Mot bakgrund av bredbandskommunikationernas stora effekt på tillväxten fastställs i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (4) målet att 100 % bredbandstäckning ska nås mellan 2010 och 2013 (5). Detta mål kan uppnås endast om trådlösa infrastrukturer ges en viktig roll, bland annat genom bredbandsutbyggnad i landsbygdsregioner, som till en del kan genomföras om dessa regioner tidigt får tillgång till den digitala utdelningen. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av bredbandskommunikationernas stora effekt på tillväxten fastställs i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (4) målet att 100 % bredbandstäckning ska nås mellan 2010 och 2013 (5). Detta mål kan uppnås endast om trådlösa infrastrukturer ges en viktig roll, bland annat genom bredbandsutbyggnad i landsbygdsregioner, som till en del kan genomföras om dessa regioner tidigt får tillgång till den digitala utdelningen.

| (5) | Reserveringen av 800 MHz-bandet för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster är viktig för att man ska kunna hantera konvergensen mellan sektorerna för mobila och fasta tjänster och rundradiotjänster och ta hänsyn till teknisk innovation. De tjänster som tillhandahålls i det här frekvensbandet bör huvudsakligen inriktas på slutanvändares tillgång till bredbandskommunikation, inklusive rundradioinnehåll. |
| --- | --- |

(5)

Reserveringen av 800 MHz-bandet för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster är viktig för att man ska kunna hantera konvergensen mellan sektorerna för mobila och fasta tjänster och rundradiotjänster och ta hänsyn till teknisk innovation. De tjänster som tillhandahålls i det här frekvensbandet bör huvudsakligen inriktas på slutanvändares tillgång till bredbandskommunikation, inklusive rundradioinnehåll.

| (6) | I enlighet med artikel 4.2 i radiospektrumbeslutet gav kommissionen den 3 april 2008 i uppdrag åt Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad Cept) att utveckla tekniska villkor för 800 MHz-bandet som är optimerade för, men inte begränsade till, fasta och/eller mobila kommunikationsnät, med särskilt fokus på gemensamma tekniska villkor som inte är mer begränsande än nödvändigt, det lämpligaste frekvensarrangemanget och en rekommendation om hur PMSE-tjänster (Programme-Making and Special Events) ska hanteras. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 4.2 i radiospektrumbeslutet gav kommissionen den 3 april 2008 i uppdrag åt Europeiska post- och telesammanslutningen (nedan kallad Cept) att utveckla tekniska villkor för 800 MHz-bandet som är optimerade för, men inte begränsade till, fasta och/eller mobila kommunikationsnät, med särskilt fokus på gemensamma tekniska villkor som inte är mer begränsande än nödvändigt, det lämpligaste frekvensarrangemanget och en rekommendation om hur PMSE-tjänster (Programme-Making and Special Events) ska hanteras.

| (7) | Som en följd av det uppdraget har Cept antagit fyra rapporter (Cept-rapporterna 29, 30, 31 och 32). Rapporterna innehåller tekniska villkor för basstationer och terminalstationer som utnyttjar 800 MHz-bandet. Dessa harmoniserade tekniska villkor möjliggör stordriftsfördelar utan krav på att en viss typ av teknik används, och baseras på optimerade parametrar för den mest sannolika användningen av bandet. |
| --- | --- |

(7)

Som en följd av det uppdraget har Cept antagit fyra rapporter (Cept-rapporterna 29, 30, 31 och 32). Rapporterna innehåller tekniska villkor för basstationer och terminalstationer som utnyttjar 800 MHz-bandet. Dessa harmoniserade tekniska villkor möjliggör stordriftsfördelar utan krav på att en viss typ av teknik används, och baseras på optimerade parametrar för den mest sannolika användningen av bandet.

| (8) | Cept-rapport 29 ger vägledning i frågor om gränsöverskridande samordning som är särskilt viktiga under samexistensfasen, då vissa medlemsstater kan ha infört de tekniska villkoren som optimerats för fasta och/eller mobila kommunikationsnät, medan andra medlemsstater fortfarande har högeffektsrundradiosändare i drift i 800 MHz-bandet. Cept anser att slutakterna från Internationella teleunionens regionala radiokommunikationskonferens för planering av digitala markbundna sändningstjänster i delar av regionerna 1 och 3, i frekvensbanden 174–230 MHz och 470–862 MHz (GE06-avtalet), innehåller de regleringsförfaranden som krävs för gränsöverskridande samordning. |
| --- | --- |

(8)

Cept-rapport 29 ger vägledning i frågor om gränsöverskridande samordning som är särskilt viktiga under samexistensfasen, då vissa medlemsstater kan ha infört de tekniska villkoren som optimerats för fasta och/eller mobila kommunikationsnät, medan andra medlemsstater fortfarande har högeffektsrundradiosändare i drift i 800 MHz-bandet. Cept anser att slutakterna från Internationella teleunionens regionala radiokommunikationskonferens för planering av digitala markbundna sändningstjänster i delar av regionerna 1 och 3, i frekvensbanden 174–230 MHz och 470–862 MHz (GE06-avtalet), innehåller de regleringsförfaranden som krävs för gränsöverskridande samordning.

| (9) | I Cept-rapport 30 fastställs tekniska villkor som inte är mer begränsande än nödvändigt genom konceptet BEM (Block-Edge Masks). Dessa regleringsbestämmelser syftar till att hantera riskerna med skadliga störningar mellan angränsande nät och ska inte påverka tillämpningen av de gränser som fastställs i standarder för utrustning enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (6). På grundval av denna Cept-rapport är BEM optimerade för, men inte begränsade till, fasta och/eller mobila kommunikationsnät som utnyttjar frekvensduplex (FDD) och/eller tidsdelad duplex (TDD). |
| --- | --- |

(9)

I Cept-rapport 30 fastställs tekniska villkor som inte är mer begränsande än nödvändigt genom konceptet BEM (Block-Edge Masks). Dessa regleringsbestämmelser syftar till att hantera riskerna med skadliga störningar mellan angränsande nät och ska inte påverka tillämpningen av de gränser som fastställs i standarder för utrustning enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (6). På grundval av denna Cept-rapport är BEM optimerade för, men inte begränsade till, fasta och/eller mobila kommunikationsnät som utnyttjar frekvensduplex (FDD) och/eller tidsdelad duplex (TDD).

| (10) | I fall där skadlig störning har orsakats eller där det är troligt att sådan kan orsakas kan de åtgärder som anges i Cept-rapport 30 även kompletteras med proportionerliga nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(10)

I fall där skadlig störning har orsakats eller där det är troligt att sådan kan orsakas kan de åtgärder som anges i Cept-rapport 30 även kompletteras med proportionerliga nationella åtgärder.

| (11) | Undvikande av skadlig störning och störningar på tv-mottagarutrustning, inklusive kabel-tv-utrustning, kan vara beroende av effektivare störningsskydd i utrustningen. Villkoren för tv-mottagarutrustning bör behandlas snarast inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/108/EG av den 15 december 2004 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet och om upphävande a direktiv 89/336/EEG (7). |
| --- | --- |

(11)

Undvikande av skadlig störning och störningar på tv-mottagarutrustning, inklusive kabel-tv-utrustning, kan vara beroende av effektivare störningsskydd i utrustningen. Villkoren för tv-mottagarutrustning bör behandlas snarast inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/108/EG av den 15 december 2004 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet och om upphävande a direktiv 89/336/EEG (7).

| (12) | Undvikande av skadlig störning på tv-mottagarutrustning, inklusive kabel-tv-utrustning, kan vara beroende av gränsvärden för utstrålad effekt inom blocket och utanför bandet för terminaler. Villkor för terminaler bör behandlas snarast inom ramen för direktivet om radioutrustning och teleterminalutrustning i linje med Cept-rapport 30. |
| --- | --- |

(12)

Undvikande av skadlig störning på tv-mottagarutrustning, inklusive kabel-tv-utrustning, kan vara beroende av gränsvärden för utstrålad effekt inom blocket och utanför bandet för terminaler. Villkor för terminaler bör behandlas snarast inom ramen för direktivet om radioutrustning och teleterminalutrustning i linje med Cept-rapport 30.

| (13) | Slutsatsen i Cept-rapport 31 är att det frekvensarrangemang som är att föredra för 800 MHz-bandet bör grundas på FDD för att underlätta gränsöverskridande samordning av sändningstjänster, eftersom ett sådant arrangemang inte skulle diskriminera eller gynna någon av de aktuella teknikerna. Detta utesluter dock inte att medlemsstaterna kan använda andra frekvensarrangemang i syfte att a) uppnå mål av allmänt intresse, b) förbättra effektiviteten genom marknadsbaserad frekvensförvaltning, c) förbättra effektiviteten vid delning med befintliga nyttjanderätter under en period av samexistens, eller d) undvika skadlig störning, exempelvis vid samordning med tredjeländer. När 800 MHz-bandet reserveras eller görs tillgängligt för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster ska medlemsstaterna därför använda det frekvensarrangemang som är att föredra eller alternativa arrangemang enligt Cept-rapport 31. |
| --- | --- |

(13)

Slutsatsen i Cept-rapport 31 är att det frekvensarrangemang som är att föredra för 800 MHz-bandet bör grundas på FDD för att underlätta gränsöverskridande samordning av sändningstjänster, eftersom ett sådant arrangemang inte skulle diskriminera eller gynna någon av de aktuella teknikerna. Detta utesluter dock inte att medlemsstaterna kan använda andra frekvensarrangemang i syfte att a) uppnå mål av allmänt intresse, b) förbättra effektiviteten genom marknadsbaserad frekvensförvaltning, c) förbättra effektiviteten vid delning med befintliga nyttjanderätter under en period av samexistens, eller d) undvika skadlig störning, exempelvis vid samordning med tredjeländer. När 800 MHz-bandet reserveras eller görs tillgängligt för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster ska medlemsstaterna därför använda det frekvensarrangemang som är att föredra eller alternativa arrangemang enligt Cept-rapport 31.

| (14) | I Cept-rapport 32 betonas vikten av en fortsatt drift av tillämpningar för PMSE, och ett antal potentiella frekvensband och innovativ teknisk utveckling identifieras som en lösning på dessa tillämpningars nuvarande användning av 800 MHz-bandet. Förvaltningarna bör fortsätta studera de tillgängliga alternativen och PMSE-systemens effektivitet, och meddela sina iakttagelser i de regelbundna rapporterna till kommissionen om effektiv spektrumanvändning. |
| --- | --- |

(14)

I Cept-rapport 32 betonas vikten av en fortsatt drift av tillämpningar för PMSE, och ett antal potentiella frekvensband och innovativ teknisk utveckling identifieras som en lösning på dessa tillämpningars nuvarande användning av 800 MHz-bandet. Förvaltningarna bör fortsätta studera de tillgängliga alternativen och PMSE-systemens effektivitet, och meddela sina iakttagelser i de regelbundna rapporterna till kommissionen om effektiv spektrumanvändning.

| (15) | Resultaten av Cept:s mandat bör snarast tillämpas i Europeiska unionen och genomföras av medlemsstaterna från det att de reserverar 800 MHz-bandet för nät som inte är högeffektsrundradionät, eftersom detta identifierats som brådskande av Europaparlamentet, rådet och gruppen för radiospektrumpolitik, och eftersom en ökande efterfrågan på markbundna elektroniska kommunikationstjänster för bredbandskommunikation identifierats i studier på europeisk nivå och globalt. |
| --- | --- |

(15)

Resultaten av Cept:s mandat bör snarast tillämpas i Europeiska unionen och genomföras av medlemsstaterna från det att de reserverar 800 MHz-bandet för nät som inte är högeffektsrundradionät, eftersom detta identifierats som brådskande av Europaparlamentet, rådet och gruppen för radiospektrumpolitik, och eftersom en ökande efterfrågan på markbundna elektroniska kommunikationstjänster för bredbandskommunikation identifierats i studier på europeisk nivå och globalt.

| (16) | Det finns ett akut behov av gemensamma tekniska villkor för att system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster effektivt ska kunna använda 800 MHz-bandet, för att säkerställa att åtgärder som vidtas inom den närmaste tiden av en eller flera medlemsstater inte minskar fördelarna med en harmoniserad EU-strategi. Dock har valet av tidpunkt direkta följder för medlemsstaternas organisation av rundradiotjänster på sina nationella territorier. |
| --- | --- |

(16)

Det finns ett akut behov av gemensamma tekniska villkor för att system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster effektivt ska kunna använda 800 MHz-bandet, för att säkerställa att åtgärder som vidtas inom den närmaste tiden av en eller flera medlemsstater inte minskar fördelarna med en harmoniserad EU-strategi. Dock har valet av tidpunkt direkta följder för medlemsstaternas organisation av rundradiotjänster på sina nationella territorier.

| (17) | Medlemsstaterna kan enskilt besluta huruvida och vid vilken tidpunkt 800 MHz-bandet ska reserveras eller göras tillgängligt för nät som inte är högeffektsrundradionät. Detta beslut påverkar inte användningen av 800 MHz-bandet för ändamål som rör allmän ordning och säkerhet samt försvar i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterna kan enskilt besluta huruvida och vid vilken tidpunkt 800 MHz-bandet ska reserveras eller göras tillgängligt för nät som inte är högeffektsrundradionät. Detta beslut påverkar inte användningen av 800 MHz-bandet för ändamål som rör allmän ordning och säkerhet samt försvar i vissa medlemsstater.

| (18) | Kommissionen bör inte ange någon tidsfrist för när medlemsstaterna måste tillåta användning av 800 MHz-bandet för system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster. En sådan kommer att fastställas av parlamentet och rådet, på förslag från kommissionen, om och när det är lämpligt. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen bör inte ange någon tidsfrist för när medlemsstaterna måste tillåta användning av 800 MHz-bandet för system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster. En sådan kommer att fastställas av parlamentet och rådet, på förslag från kommissionen, om och när det är lämpligt.

| (19) | Reserveringen och tillgängliggörandet av 800 MHz-bandet i enlighet med resultaten från Cept-mandatet beaktar det faktum att det finns andra radiotillämpningar som inte omfattas av detta beslut. I den mån samexistens med en radiotillämpning inte tas upp i Cept-rapporterna 29, 30, 31 eller 32 kan lämpliga kriterier för samexistens grundas på nationella överväganden. |
| --- | --- |

(19)

Reserveringen och tillgängliggörandet av 800 MHz-bandet i enlighet med resultaten från Cept-mandatet beaktar det faktum att det finns andra radiotillämpningar som inte omfattas av detta beslut. I den mån samexistens med en radiotillämpning inte tas upp i Cept-rapporterna 29, 30, 31 eller 32 kan lämpliga kriterier för samexistens grundas på nationella överväganden.

| (20) | För optimal användning av 800 MHz-bandet när angränsande medlemsstater eller tredjeländer har beslutat om andra användningsområden krävs en konstruktiv koordinering av gränsöverskridande sändningar varvid samtliga parter bör ha en innovativ inställning. Hänsyn bör även tas till yttrandena från gruppen för radiospektrumpolitik av den 19 juni 2008 om spektrumfrågor rörande EU:s yttre gränser och av den 18 september 2009 om den digitala utdelningen. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till behovet av samordning med medlemsstater som fortsätter att använda befintliga rättigheter för högeffektsrundradiosändning. De bör även underlätta en framtida omorganisation av 800 MHz-bandet för att på lång sikt optimera användningen av system med låg och medelhög effekt som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster. I det särskilda fallet med samexistens med system för radiokommunikation inom luftfart, som kräver tekniska åtgärder utöver BEM, bör medlemsstaterna utarbeta bilaterala eller multilaterala avtal. |
| --- | --- |

(20)

För optimal användning av 800 MHz-bandet när angränsande medlemsstater eller tredjeländer har beslutat om andra användningsområden krävs en konstruktiv koordinering av gränsöverskridande sändningar varvid samtliga parter bör ha en innovativ inställning. Hänsyn bör även tas till yttrandena från gruppen för radiospektrumpolitik av den 19 juni 2008 om spektrumfrågor rörande EU:s yttre gränser och av den 18 september 2009 om den digitala utdelningen. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till behovet av samordning med medlemsstater som fortsätter att använda befintliga rättigheter för högeffektsrundradiosändning. De bör även underlätta en framtida omorganisation av 800 MHz-bandet för att på lång sikt optimera användningen av system med låg och medelhög effekt som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster. I det särskilda fallet med samexistens med system för radiokommunikation inom luftfart, som kräver tekniska åtgärder utöver BEM, bör medlemsstaterna utarbeta bilaterala eller multilaterala avtal.

| (21) | Om 800 MHz-bandet används för andra existerande tillämpningar i tredjeländer, kan detta begränsa införandet och användningen av detta frekvensband för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i flera medlemsstater. Detta bör beaktas vid framtida beslut om en tidsgräns då medlemsstaterna måste tillåta att 800 MHz-bandet används för sådana markbundna system. Information om sådana begränsningar ska meddelas kommissionen i enlighet med artiklarna 7 och 6.2 i radiospektrumbeslutet och offentliggöras i enlighet med artikel 5 i detta beslut. |
| --- | --- |

(21)

Om 800 MHz-bandet används för andra existerande tillämpningar i tredjeländer, kan detta begränsa införandet och användningen av detta frekvensband för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i flera medlemsstater. Detta bör beaktas vid framtida beslut om en tidsgräns då medlemsstaterna måste tillåta att 800 MHz-bandet används för sådana markbundna system. Information om sådana begränsningar ska meddelas kommissionen i enlighet med artiklarna 7 och 6.2 i radiospektrumbeslutet och offentliggöras i enlighet med artikel 5 i detta beslut.

| (22) | För att 800 MHz-bandet ska kunna användas effektivt även på lång sikt bör förvaltningarna fortsätta att undersöka lösningar som kan leda till ökad effektivitet och innovativ användning. Sådana studier bör beaktas när en översyn av detta beslut övervägs. |
| --- | --- |

(22)

För att 800 MHz-bandet ska kunna användas effektivt även på lång sikt bör förvaltningarna fortsätta att undersöka lösningar som kan leda till ökad effektivitet och innovativ användning. Sådana studier bör beaktas när en översyn av detta beslut övervägs.

| (23) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén. |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från radiospektrumkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta beslut syftar till att harmonisera de tekniska villkoren för tillgång till och effektiv användning av 790–862 MHz-bandet (800 MHz-bandet) för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i Europeiska unionen.

Artikel 2

1.   När medlemsstaterna reserverar 800 MHz-bandet, eller gör det tillgängligt för nät som inte är högeffektsrundradionät ska de göra detta, på icke-exklusiv grund, för markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i enlighet med de parametrar som anges i bilagan till detta beslut.

2.   Medlemsstaterna ska se till att de system som avses i punkt 1 erbjuder lämpligt skydd för system i angränsande frekvensband.

3.   Medlemsstaterna ska underlätta överenskommelser om gränsöverskridande koordinering i syfte att möjliggöra driften av de system som avses i punkt 1, med hänsyn till befintliga regleringsförfaranden och rättigheter.

4.   Medlemsstaterna är inte bundna att uppfylla kraven i detta beslut i geografiska områden där spektrumsamordningen med tredjeländer förutsätter avvikelse från parametrarna i bilagan till detta beslut, under förutsättning att de meddelar kommissionen relevant information, däribland vilka geografiska områden som påverkas, och offentliggör informationen i enlighet med radiospektrumbeslutet. Medlemsstaterna ska göra varje ansträngning som är praktiskt möjlig för att åtgärda sådana avvikelser samt informera kommissionen om detta.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska övervaka användningen av 800 MHz-bandet och på begäran rapportera sina iakttagelser till kommissionen. Kommissionen ska vid behov se över detta beslut.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 6 maj 2010.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2009) 586.

2

(3)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 37.

3

(4)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska unionens råd, Bryssel den 12 december 2008, 17271/08.

4

Ordförandeskapets slutsatser

(5)  Godkänt av rådet: Rådets (konkurrenskraft) dokument om huvudfrågor, mars 2009.

5

(6)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10.

6

(7)  EUT L 390, 31.12.2004, s. 24.

7

---

BILAGA

PARAMETRAR ENLIGT ARTIKLARNA

De tekniska villkoren i denna bilaga uttrycks i form av frekvensarrangemang och BEM (Block Edge Mask). En BEM är en spektrummask som definieras, som en funktion av frekvensen, i förhållande till gränsen för ett spektrumblock för vilket en operatör har beviljats nyttjanderätter. Den består av komponenter inom och utanför blocket som anger de tillåtna emissionsnivåerna för frekvenserna inom och utanför det tilldelade spektrumblocket.

BEM-nivåerna fastställs genom en kombination av värdena i tabellerna nedan på ett sådant sätt att gränsen vid varje frekvens fås från det högsta (minst strikta) värdet av a) baskraven, b) övergångskraven och c) kraven inom blocket (i tillämpliga fall). BEM presenteras som övre gränser för ekvivalent isotrop utstrålad effekt (EIRP) eller total utstrålad effekt (TRP) (1) över ett genomsnittligt tidsintervall, och över en mätfrekvensbandbredd. I tidsdomänen beräknas medelvärdet för EIRP eller TRP över signalskurarnas aktiva delar och motsvarar en enskild effektkontrollnivå. I frekvensdomänen beräknas EIRP eller TRP över den mätbandbredd som anges i tabellerna (2). Generellt, och om inte annat anges, motsvarar BEM-nivåerna den effekt som utstrålas av den berörda enheten oavsett antal sändarantenner, utom vid övergångskrav för basstationer, som anges per antenn.

BEM ska tillämpas som en väsentlig del av de tekniska villkor som krävs för att säkerställa samexistens mellan tjänster på nationell nivå. Det är underförstått att härledda BEM inte alltid ger den önskade skyddsnivån för tjänster som drabbas av störning, och ytterligare dämpningsteknik skulle behöva tillämpas på ett proportionerligt sätt på nationell nivå för att lösa eventuella kvarvarande störningar.

Medlemsstaterna ska också säkerställa att operatörer av markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster i 800 MHz-bandet kan använda mindre strikta tekniska parametrar än dem som anges nedan under förutsättning att alla berörda parter enas om dessa parametrar och att operatörerna fortsätter att följa de tekniska villkoren för skydd av andra tjänster, tillämpningar eller nät och skyldigheterna i samband med gränsöverskridande samordning.

För utrustning som utnyttjar det här frekvensbandet kan även andra effektgränser användas än dem som fastställs nedan, under förutsättning att man använder lämplig dämpningsteknik som uppfyller kraven i direktiv 1999/5/EG och som ger en skyddsnivå som minst motsvarar den som uppnås genom dessa tekniska parametrar.

Termen blockgräns avser frekvensgränsen för en beviljad nyttjanderätt. Termen bandkant avser gränsen för ett frekvensintervall som tilldelats ett visst användningsområde.

A.   Generella parametrar

| 1. | Inom bandet 790–862 MHz ska följande frekvensarrangemang gälla:






  a) | De anvisade blockstorlekarna ska anges i multiplar av 5 MHz. |
| --- | --- | --- |

1.

Inom bandet 790–862 MHz ska följande frekvensarrangemang gälla:

a)

De anvisade blockstorlekarna ska anges i multiplar av 5 MHz.

| b) | Duplexanvändningen ska vara FDD med följande arrangemang: Duplexseparationen ska vara 41 MHz med basstationens sändning (nedlänk) i bandets nedre del från och med 791 MHz till och med 821 MHz. Terminalens sändning (upplänk) sker i bandets övre del från och med 832 MHz till och med 862 MHz. |
| --- | --- |

b)

Duplexanvändningen ska vara FDD med följande arrangemang: Duplexseparationen ska vara 41 MHz med basstationens sändning (nedlänk) i bandets nedre del från och med 791 MHz till och med 821 MHz. Terminalens sändning (upplänk) sker i bandets övre del från och med 832 MHz till och med 862 MHz.

| 2. | Trots vad som sägs i del A.1, men under förutsättning att de tekniska villkoren i delarna B och C i denna bilaga tillämpas, får medlemsstaterna införa alternativa frekvensarrangemang i syfte att a) uppnå mål av allmänt intresse, b) förbättra effektiviteten genom marknadsbaserad spektrumförvaltning, c) förbättra effektiviteten vid delning med befintliga nyttjanderätter under en period av samexistens, eller d) undvika störning. |
| --- | --- |

2.

Trots vad som sägs i del A.1, men under förutsättning att de tekniska villkoren i delarna B och C i denna bilaga tillämpas, får medlemsstaterna införa alternativa frekvensarrangemang i syfte att a) uppnå mål av allmänt intresse, b) förbättra effektiviteten genom marknadsbaserad spektrumförvaltning, c) förbättra effektiviteten vid delning med befintliga nyttjanderätter under en period av samexistens, eller d) undvika störning.

B.   Tekniska villkor för FDD- eller TDD-basstationer

| 1. | Gränser inom blocket:
  En EIRP-gräns inom blocket för basstationer är inte obligatorisk. Medlemsstaterna får dock ange gränser. Om inget annat är motiverat bör sådana gränser normalt ligga inom intervallet 56 dBm/5 MHz till 64 dBm/5 MHz. |
| --- | --- |

1.

Gränser inom blocket:

En EIRP-gräns inom blocket för basstationer är inte obligatorisk. Medlemsstaterna får dock ange gränser. Om inget annat är motiverat bör sådana gränser normalt ligga inom intervallet 56 dBm/5 MHz till 64 dBm/5 MHz.

| 2. | Gränser utanför blocket:

  Tabell 1


  Baskrav – BEM för basstationers EIRP-gränser utanför blocket








  Frekvensintervall för utsändningar utanför blocket | Högsta genomsnittliga EIRP utanför blocket | Mätbandbredd |
| --- | --- | --- | --- |
| Frekvenser som används för FDD (upplänk) | –49,5 dBm | 5 MHz |
| Frekvenser som används för TDD | –49,5 dBm | 5 MHz |

2.

Gränser utanför blocket:

Tabell 1

Baskrav – BEM för basstationers EIRP-gränser utanför blocket

Frekvensintervall för utsändningar utanför blocket

Högsta genomsnittliga EIRP utanför blocket

Mätbandbredd

Frekvenser som används för FDD (upplänk)

–49,5 dBm

5 MHz

Frekvenser som används för TDD

–49,5 dBm

5 MHz

Tabell 2

Övergångskrav – BEM för basstationers EIRP-gränser utanför blocket per antenn
   (3)
  över frekvenser för FDD (nedlänk) och TDD

| Frekvensintervall för utsändningar utanför blocket | Högsta genomsnittliga EIRP utanför blocket | Mätbandbredd |
| --- | --- | --- |
| –10 till – 5 MHz från nedre blockgränsen | 18 dBm | 5 MHz |
| –5 till 0 MHz från nedre blockgränsen | 22 dBm | 5 MHz |
| 0 till + 5 MHz från övre blockgränsen | 22 dBm | 5 MHz |
| + 5 till + 10 MHz från övre blockgränsen | 18 dBm | 5 MHz |
| Återstående frekvenser för FDD (nedlänk) | 11 dBm | 1 MHz |

Frekvensintervall för utsändningar utanför blocket

Högsta genomsnittliga EIRP utanför blocket

Mätbandbredd

–10 till – 5 MHz från nedre blockgränsen

18 dBm

5 MHz

–5 till 0 MHz från nedre blockgränsen

22 dBm

5 MHz

0 till + 5 MHz från övre blockgränsen

22 dBm

5 MHz

- 5 till + 10 MHz från övre blockgränsen

18 dBm

5 MHz

Återstående frekvenser för FDD (nedlänk)

11 dBm

1 MHz

Tabell 3

Övergångskrav – BEM för basstationers EIRP-gränser utanför blocket per antenn
   (4)
  över frekvenser som används som skyddsband

| Frekvensintervall för utsändningar utanför blocket | Högsta genomsnittliga EIRP utanför blocket | Mätbandbredd |
| --- | --- | --- |
| Skyddsband mellan bandkant för sändning vid 790 MHz och FDD-bandkant (nedlänk) (5) | 17,4 dBm | 1 MHz |
| Skyddsband mellan bandkant för sändning vid 790 MHz och TDD-bandkant | 15 dBm | 1 MHz |
| Skyddsband mellan FDD-bandkant (nedlänk) och FDD-bandkant (upplänk; duplexgap) (6) | 15 dBm | 1 MHz |
| Skyddsband mellan FDD-bandkant (nedlänk) och TDD-bandkant | 15 dBm | 1 MHz |
| Skyddsband mellan FDD-bandkant (upplänk) och TDD-bandkant | 15 dBm | 1 MHz |

Frekvensintervall för utsändningar utanför blocket

Högsta genomsnittliga EIRP utanför blocket

Mätbandbredd

Skyddsband mellan bandkant för sändning vid 790 MHz och FDD-bandkant (nedlänk) (5)

17,4 dBm

1 MHz

Skyddsband mellan bandkant för sändning vid 790 MHz och TDD-bandkant

15 dBm

1 MHz

Skyddsband mellan FDD-bandkant (nedlänk) och FDD-bandkant (upplänk; duplexgap) (6)

15 dBm

1 MHz

Skyddsband mellan FDD-bandkant (nedlänk) och TDD-bandkant

15 dBm

1 MHz

Skyddsband mellan FDD-bandkant (upplänk) och TDD-bandkant

15 dBm

1 MHz

Tabell 4

Baskrav – BEM för basstationers EIRP-gränser utanför blocket över frekvenser under 790 MHz

| Fall | Villkor för basstation, EIRP P inom blocket
  dBm/10 MHz | Högsta genomsnittliga EIRP utanför blocket | Mätbandbredd |
| --- | --- | --- | --- |
| A | För tv-kanaler med skyddad sändning | P ≥ 59 | 0 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 59) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | – 23 dBm | 8 MHz |
| B | För tv-kanaler där sändning sker med en medelhög skyddsnivå | P ≥ 59 | 10 dBm | 8 MHz |
| 36 ≤ P < 59 | (P – 49) dBm | 8 MHz |
| P < 36 | –13 dBm | 8 MHz |
| C | För TV-kanaler med oskyddad sändning | Inga villkor | 22 dBm | 8 MHz |

Fall

Villkor för basstation, EIRP P inom blocket

dBm/10 MHz

Högsta genomsnittliga EIRP utanför blocket

Mätbandbredd

A

För tv-kanaler med skyddad sändning

P ≥ 59

0 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 59) dBm

8 MHz

P < 36

– 23 dBm

8 MHz

B

För tv-kanaler där sändning sker med en medelhög skyddsnivå

P ≥ 59

10 dBm

8 MHz

36 ≤ P < 59

(P – 49) dBm

8 MHz

P < 36

–13 dBm

8 MHz

C

För TV-kanaler med oskyddad sändning

Inga villkor

22 dBm

8 MHz

Fallen A, B och C i tabell 4 kan tillämpas per sändningskanal och/eller per region så att samma sändningskanal kan ha olika skyddsnivåer i olika geografiska områden, och olika sändningskanaler kan ha olika skyddsnivåer i samma geografiska område. Medlemsstaterna ska tillämpa baskravet i fall A när digitala markbundna sändningskanaler är i bruk vid tidpunkten för inrättandet av markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster. Medlemsstaterna kan tillämpa baskraven i fall A, B och C när de berörda sändningskanalerna inte är i bruk vid tidpunkten för inrättandet av markbundna system som kan tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster. De ska beakta att fall A och B innebär att berörda sändningskanaler kan komma att tas i bruk för digital markbunden sändning, medan fall C är lämpligt när det inte finns några planer på att ta de berörda sändningskanalerna i bruk.

C.   Tekniska villkor för FDD- eller TDD-terminalstationer

Tabell 5

Krav inom blocket – BEM för terminalstationers emissionsgräns inom blocket över frekvenser för FDD (upplänk) och TDD

| Högsta genomsnittseffekt inom blocket | 23 dBm (7) |
| --- | --- |

Högsta genomsnittseffekt inom blocket

23 dBm (7)

Medlemsstaterna kan lätta på gränsen i tabell 5 för särskilda tillämpningar, exempelvis fasta terminalstationer i landsbygdsregioner, under förutsättning att skyddet av andra tjänster, nät och tillämpningar inte äventyras och att gränsöverskridande skyldigheter är fullgjorda.

---

(1)  TRP är ett mått på hur stor effekt antennen faktiskt utstrålar. TRP definieras som integralen av den effekt som överförs i olika riktningar över hela strålningssfären.

(2)  Den faktiska mätbandbredden hos den mätutrustning som används för kontroll av överensstämmelse kan vara mindre än den mätbandbredd som anges i tabellerna.

(3)  För en till fyra antenner.

(4)  Se fotnot 3.

(5)  790–791 MHz för det frekvensarrangemang som beskrivs i del A.1.

(6)  821–832 MHz för det frekvensarrangemang som beskrivs i del A.1.

(7)  Denna effektgräns anges som EIRP för fasta eller installerade terminalstationer och som TRP för mobila eller nomadiska terminalstationer. EIRP och TRP är likvärdiga för rundstrålande antenner. Det är fastställt att detta värde har en tolerans på upp till + 2 dB för att ta hänsyn till drift under extrema miljöförhållanden och till variationer i tillverkningen.

---

| 11.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 117/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 117/102

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT

av den 6 maj 2010

om tillfälliga åtgärder som rör godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av grekiska staten

(ECB/2010/3)

(2010/268/EU)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), särskilt artikel 12.1 och artikel 34.1 andra strecksatsen jämförda med artikel 3.1 första strecksatsen och artikel 18.1, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 18.1 i ECBS-stadgan föreskriver att Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De kriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 av den 31 augusti 2000 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1) (nedan kallad den allmänna dokumentationen). |
| --- | --- |

(1)

Artikel 18.1 i ECBS-stadgan föreskriver att Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. De kriterier som avgör godtagbarheten av säkerheter vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner framgår av bilaga I till riktlinje ECB/2000/7 av den 31 augusti 2000 om Eurosystemets penningpolitiska instrument och förfaranden (1) (nedan kallad den allmänna dokumentationen).

| (2) | Enligt punkt 1.6 i den allmänna dokumentationen får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska operationer. Enligt punkt 6.3.1 i den allmänna dokumentationen förbehåller sig Eurosystemet rätten att avgöra om en emission, emittent, gäldenär eller borgensman uppfyller kraven på hög kreditvärdighet på grundval av all information som det anser relevant. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt 1.6 i den allmänna dokumentationen får ECB-rådet när som helst ändra de instrument, villkor, kriterier och förfaranden som används för genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska operationer. Enligt punkt 6.3.1 i den allmänna dokumentationen förbehåller sig Eurosystemet rätten att avgöra om en emission, emittent, gäldenär eller borgensman uppfyller kraven på hög kreditvärdighet på grundval av all information som det anser relevant.

| (3) | På grund av den grekiska statens ekonomiska situation och de pågående diskussionerna om en räddningsplan som stöds av euroområdets medlemsstater och Internationella valutafonden (IMF) råder det en exceptionell situation på finansmarknaden, och marknaden värderar inte värdepapper som emitterats av den grekiska staten på ett normalt sätt, vilket får negativa effekter för det finansiella systemets stabilitet. Denna exceptionella situation nödvändiggör en snabb och tillfällig anpassning av Eurosystemets penningpolitiska styrsystem. |
| --- | --- |

(3)

På grund av den grekiska statens ekonomiska situation och de pågående diskussionerna om en räddningsplan som stöds av euroområdets medlemsstater och Internationella valutafonden (IMF) råder det en exceptionell situation på finansmarknaden, och marknaden värderar inte värdepapper som emitterats av den grekiska staten på ett normalt sätt, vilket får negativa effekter för det finansiella systemets stabilitet. Denna exceptionella situation nödvändiggör en snabb och tillfällig anpassning av Eurosystemets penningpolitiska styrsystem.

| (4) | ECB-rådet noterar att den grekiska regeringen har antagit en ekonomisk och finansiell räddningsplan som framförhandlats med Europeiska kommissionen, ECB och Internationella valutafonden, samt att den grekiska regeringen tydligt har uttalat sin avsikt att fullt ut genomföra räddningsplanen. ECB-rådet har också, ur Eurosystemets riskhanteringsperspektiv, bedömt vilka följder en sådan plan har för de värdepapper som emitterats av den grekiska staten. ECB-rådet anser att planen är adekvat och att, ur ett riskhanteringsperspektiv, de omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av den grekiska staten håller tillräckligt hög kvalitet för att även fortsättningsvis kunna godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, oavsett vilka externa kreditbetyg de kan erhålla. Dessa positiva bedömningar utgör grunden för denna exceptionella och tillfälliga åtgärd som vidtas för att bidra till sunda finansinstitut och på så sätt öka hela det finansiella systemets stabilitet samt även skydda dessa instituts kunder. ECB kommer noga att följa upp den grekiska regeringens agerande vad gäller att fullt ut genomföra den ekonomiska och finansiella räddningsplan som är grundförutsättningen för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet noterar att den grekiska regeringen har antagit en ekonomisk och finansiell räddningsplan som framförhandlats med Europeiska kommissionen, ECB och Internationella valutafonden, samt att den grekiska regeringen tydligt har uttalat sin avsikt att fullt ut genomföra räddningsplanen. ECB-rådet har också, ur Eurosystemets riskhanteringsperspektiv, bedömt vilka följder en sådan plan har för de värdepapper som emitterats av den grekiska staten. ECB-rådet anser att planen är adekvat och att, ur ett riskhanteringsperspektiv, de omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller garanteras av den grekiska staten håller tillräckligt hög kvalitet för att även fortsättningsvis kunna godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, oavsett vilka externa kreditbetyg de kan erhålla. Dessa positiva bedömningar utgör grunden för denna exceptionella och tillfälliga åtgärd som vidtas för att bidra till sunda finansinstitut och på så sätt öka hela det finansiella systemets stabilitet samt även skydda dessa instituts kunder. ECB kommer noga att följa upp den grekiska regeringens agerande vad gäller att fullt ut genomföra den ekonomiska och finansiella räddningsplan som är grundförutsättningen för dessa åtgärder.

| (5) | Den exceptionella åtgärden beslutades och offentliggjordes av ECB-rådet den 3 maj 2010. Den kommer att tillämpas fram till dess att ECB-rådet anser att marknaden är tillräckligt stabil för att återigen tillåta en normal tillämpning av Eurosystemets penningpolitiska styrsystem för marknadstransaktioner. |
| --- | --- |

(5)

Den exceptionella åtgärden beslutades och offentliggjordes av ECB-rådet den 3 maj 2010. Den kommer att tillämpas fram till dess att ECB-rådet anser att marknaden är tillräckligt stabil för att återigen tillåta en normal tillämpning av Eurosystemets penningpolitiska styrsystem för marknadstransaktioner.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Tillfällig upphävning av vissa bestämmelser i den allmänna dokumentationen

1.   Eurosystemets minimikrav för kreditkvalitetströsklar, såsom anges i Eurosystemets ramverk för kreditbedömning av värdepapper som är avsedda för handel i punkt 6.3.2 i den allmänna dokumentationen, ska tillfälligt upphävas i enlighet med artiklarna 2 och 3.

2.   Om det förekommer diskrepanser mellan detta beslut och den allmänna dokumentationen ska den förra ges tolkningsföreträde.

Artikel 2

Fortsatt godtagande som säkerhet av omsättningsbara värdepapper som emitterats av grekiska staten

Eurosystemets kreditkvalitetströskel ska inte tillämpas på omsättningsbara skuldinstrument som emitterats av grekiska staten. Sådana tillgångar ska godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, oavsett deras externa kreditbetyg.

Artikel 3

Fortsatt godtagande som säkerhet av omsättningsbara skuldinstrument som garanteras av grekiska staten

Eurosystemets kreditkvalitetströskel ska inte tillämpas på omsättningsbara skuldinstrument som emitterats av enheter etablerade i Grekland och fullt ut garanteras av grekiska staten. En garanti som ges av den grekiska staten ska även fortsättningsvis omfattas av de krav som framgår av punkt 6.3.2 i den allmänna dokumentationen. Sådana tillgångar ska godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner, oavsett deras externa kreditbetyg.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den 6 maj 2010.

Utfärdat i Lissabon den 6 maj 2010.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 310, 11.12.2000, s. 1.

1

---