# Eiropas Savienības L 72/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.072.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 72 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 20. marts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.072.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 72

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 20. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Padomes Direktīva 2010/23/ES (2010. gada 16. marts), ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz fakultatīvu un pagaidu apgrieztas maksāšanas sistēmas piemērošanu attiecībā uz noteiktu pakalpojumu sniegšanu ar paaugstinātu krāpšanas risku | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Padomes Direktīva 2010/23/ES (2010. gada 16. marts), ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz fakultatīvu un pagaidu apgrieztas maksāšanas sistēmas piemērošanu attiecībā uz noteiktu pakalpojumu sniegšanu ar paaugstinātu krāpšanas risku

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 234/2010 (2010. gada 19. marts), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz labības eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic, rodoties traucējumiem labības tirgū | 3 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 235/2010 (2010. gada 19. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 13 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 236/2010 (2010. gada 19. marts), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 15 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2010/19/ES (2010. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/226/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, lai dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīces pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  ) | 17 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/166/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 19. marts) par harmonizētiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumiem) Eiropas Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1644)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | IETEIKUMI |
| | | 2010/167/ES |
| | * | Komisijas Ieteikums (2010. gada 19. marts) par mobilo sakaru pakalpojumu kuģos (MCV pakalpojumu) sistēmu atļaušanu (
  1
  ) | 42 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 234/2010 (2010. gada 19. marts), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz labības eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic, rodoties traucējumiem labības tirgū

3

Komisijas Regula (ES) Nr. 235/2010 (2010. gada 19. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

13

Komisijas Regula (ES) Nr. 236/2010 (2010. gada 19. marts), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

15

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2010/19/ES (2010. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/226/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, lai dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīces pielāgotu tehnikas attīstībai (
  1
  )

1

17

LĒMUMI

2010/166/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 19. marts) par harmonizētiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumiem) Eiropas Savienībā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1644)

   (
  1
  )

MCV

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1644)

1

38

IETEIKUMI

2010/167/ES

*

Komisijas Ieteikums (2010. gada 19. marts) par mobilo sakaru pakalpojumu kuģos (MCV pakalpojumu) sistēmu atļaušanu (
  1
  )

MCV

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 20.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/1

---

PADOMES DIREKTĪVA 2010/23/ES

(2010. gada 16. marts),

ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz fakultatīvu un pagaidu apgrieztas maksāšanas sistēmas piemērošanu attiecībā uz noteiktu pakalpojumu sniegšanu ar paaugstinātu krāpšanas risku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīvā 2006/112/EK (3) noteikts, ka pievienotās vērtības nodokli (PVN) maksā ikviens nodokļa maksātājs, kas veic darījumu, kurā iesaistīta preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana, kam piemēro nodokli. Taču attiecībā uz pārrobežu darījumiem un dažām iekšzemes paaugstināta riska nozarēm, piemēram, būvniecību vai atkritumiem, paredzēts, ka PVN maksā persona, kas saņem preci vai pakalpojumu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvā 2006/112/EK (3) noteikts, ka pievienotās vērtības nodokli (PVN) maksā ikviens nodokļa maksātājs, kas veic darījumu, kurā iesaistīta preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana, kam piemēro nodokli. Taču attiecībā uz pārrobežu darījumiem un dažām iekšzemes paaugstināta riska nozarēm, piemēram, būvniecību vai atkritumiem, paredzēts, ka PVN maksā persona, kas saņem preci vai pakalpojumu.

| (2) | Ņemot vērā, ka PVN krāpšana ir nopietns jautājums, dalībvalstīm būtu pagaidu kārtā jāļauj piemērot sistēmu, ar kuru pienākums maksāt PVN pāriet uz personu, kurai pārskaita siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju atļaujas, kā tās definētas Direktīvas 2003/87/EK (4) 3. pantā, kā arī citas vienības, ko var izmantot saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā, ka PVN krāpšana ir nopietns jautājums, dalībvalstīm būtu pagaidu kārtā jāļauj piemērot sistēmu, ar kuru pienākums maksāt PVN pāriet uz personu, kurai pārskaita siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju atļaujas, kā tās definētas Direktīvas 2003/87/EK (4) 3. pantā, kā arī citas vienības, ko var izmantot saskaņā ar minēto direktīvu.

| (3) | Šādas sistēmas ieviešanai, kas attiektos uz pakalpojumiem, uz kuriem pēc jaunākās pieredzes attiecas īpašs krāpšanas risks, ko nepiemērotu vispārējā kārtā, nevajadzētu negatīvi ietekmēt PVN sistēmas pamatprincipus, piemēram, dalītu maksājumu. |
| --- | --- |

(3)

Šādas sistēmas ieviešanai, kas attiektos uz pakalpojumiem, uz kuriem pēc jaunākās pieredzes attiecas īpašs krāpšanas risks, ko nepiemērotu vispārējā kārtā, nevajadzētu negatīvi ietekmēt PVN sistēmas pamatprincipus, piemēram, dalītu maksājumu.

| (4) | Dalībvalstīm būtu jāsagatavo izvērtējuma ziņojums par sistēmas piemērošanu, lai varētu novērtēt tās efektivitāti. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm būtu jāsagatavo izvērtējuma ziņojums par sistēmas piemērošanu, lai varētu novērtēt tās efektivitāti.

| (5) | Lai pārredzamā veidā novērtētu sistēmas piemērošanas ietekmi uz krāpnieciskām darbībām, dalībvalstu izvērtējuma ziņojumam būtu jābalstās uz dalībvalstu iepriekš noteiktiem kritērijiem. Visos šādos izvērtējumos būtu skaidri jānosaka krāpšanas līmenis pirms un pēc sistēmas piemērošanas un attiecīgās izmaiņas krāpniecisku darbību tendencēs, tostarp citu pakalpojumu sniegšanā. Tāpat ziņojumā būtu jāizvērtē izmaksas, kas sakarā ar atbilstības nodrošināšanu radušās nodokļa maksātājiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai pārredzamā veidā novērtētu sistēmas piemērošanas ietekmi uz krāpnieciskām darbībām, dalībvalstu izvērtējuma ziņojumam būtu jābalstās uz dalībvalstu iepriekš noteiktiem kritērijiem. Visos šādos izvērtējumos būtu skaidri jānosaka krāpšanas līmenis pirms un pēc sistēmas piemērošanas un attiecīgās izmaiņas krāpniecisku darbību tendencēs, tostarp citu pakalpojumu sniegšanā. Tāpat ziņojumā būtu jāizvērtē izmaksas, kas sakarā ar atbilstības nodrošināšanu radušās nodokļa maksātājiem.

| (6) | Katrai dalībvalstij, kas saistībā ar šajā direktīvā minētajiem pakalpojumiem ir savā teritorijā atklājusi izmaiņas krāpniecisku darbību tendencēs, būtu par to jāsagatavo ziņojums. |
| --- | --- |

(6)

Katrai dalībvalstij, kas saistībā ar šajā direktīvā minētajiem pakalpojumiem ir savā teritorijā atklājusi izmaiņas krāpniecisku darbību tendencēs, būtu par to jāsagatavo ziņojums.

| (7) | Lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis var izvēlēties piemērot šādu sistēmu, ir vajadzīgs īpašs grozījums Direktīvā 2006/112/EK. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis var izvēlēties piemērot šādu sistēmu, ir vajadzīgs īpašs grozījums Direktīvā 2006/112/EK.

| (8) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, novērst PVN krāpšanu, ieviešot pagaidu pasākumu, ar ko atkāpjas no pašreizējiem Savienības noteikumiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tāpēc to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, novērst PVN krāpšanu, ieviešot pagaidu pasākumu, ar ko atkāpjas no pašreizējiem Savienības noteikumiem – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tāpēc to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (9) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2006/112/EK, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2006/112/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvā 2006/112/EK iekļauj šādu pantu:

“199.a pants

1.   Dalībvalstis var noteikt, ka līdz 2015. gada 30. jūnijam un vismaz uz diviem gadiem persona, kas atbildīga par PVN nomaksu, ir nodokļa maksātājs, kas ir saņēmis šādas piegādes:

| a) | siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju atļauju pārskaitīšana, kā tās definētas 3. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (5), ko var pārskaitīt saskaņā ar minētās direktīvas 12. pantu; |
| --- | --- |

a)

siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju atļauju pārskaitīšana, kā tās definētas 3. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (5), ko var pārskaitīt saskaņā ar minētās direktīvas 12. pantu;

| b) | citu vienību pārskaitīšana, ko operatori var izmantot, ievērojot minēto direktīvu. |
| --- | --- |

b)

citu vienību pārskaitīšana, ko operatori var izmantot, ievērojot minēto direktīvu.

2.   Ieviešot jebkādu šādu sistēmu, dalībvalstis informē Komisiju par 1. punktā paredzētās sistēmas piemērošanu un sniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | deklarāciju par sistēmas piemērošanas pasākuma darbības jomu un saistīto pasākumu sīku aprakstu, tostarp par jebkādām nodokļa maksātāju ziņošanas saistībām un jebkādiem kontroles pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

deklarāciju par sistēmas piemērošanas pasākuma darbības jomu un saistīto pasākumu sīku aprakstu, tostarp par jebkādām nodokļa maksātāju ziņošanas saistībām un jebkādiem kontroles pasākumiem;

| b) | vērtēšanas kritērijus, kas ļauj salīdzināt krāpnieciskas darbības saistībā ar 1. punktā minētajiem pakalpojumiem pirms un pēc sistēmas piemērošanas, krāpnieciskas darbības saistībā ar citiem pakalpojumiem pirms un pēc sistēmas piemērošanas un citu krāpniecisku darbību veidu pieaugumu pirms un pēc sistēmas piemērošanas; |
| --- | --- |

b)

vērtēšanas kritērijus, kas ļauj salīdzināt krāpnieciskas darbības saistībā ar 1. punktā minētajiem pakalpojumiem pirms un pēc sistēmas piemērošanas, krāpnieciskas darbības saistībā ar citiem pakalpojumiem pirms un pēc sistēmas piemērošanas un citu krāpniecisku darbību veidu pieaugumu pirms un pēc sistēmas piemērošanas;

| c) | sistēmas piemērošanas pasākuma sākuma dienu un periodu. |
| --- | --- |

c)

sistēmas piemērošanas pasākuma sākuma dienu un periodu.

3.   Dalībvalstis, kas piemēro 1. punktā paredzēto sistēmu, pamatojoties uz 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem vērtēšanas kritērijiem, iesniedz Komisijai ziņojumu ne vēlāk kā 2014. gada 30. jūnijā. Ziņojumā skaidri norāda informāciju, kas uzskatāma par konfidenciālu, un informāciju, kuru drīkst publiskot.

Ziņojumā detalizēti novērtē pasākuma kopējo efektivitāti un lietderību, jo īpaši šādus aspektus:

| a) | ietekme uz krāpnieciskām darbībām saistībā ar pasākumā ietverto pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

a)

ietekme uz krāpnieciskām darbībām saistībā ar pasākumā ietverto pakalpojumu sniegšanu;

| b) | iespējamā krāpniecisko darbību pārorientēšanās uz citiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

iespējamā krāpniecisko darbību pārorientēšanās uz citiem pakalpojumiem;

| c) | izmaksas, kas pasākuma rezultātā sakarā ar atbilstības nodrošināšanu radušās nodokļa maksātājiem. |
| --- | --- |

c)

izmaksas, kas pasākuma rezultātā sakarā ar atbilstības nodrošināšanu radušās nodokļa maksātājiem.

4.   Katra dalībvalsts, kas kopš šā panta stāšanās spēkā ir savā teritorijā atklājusi izmaiņas krāpniecisku darbību tendencēs saistībā ar 1. punktā uzskaitītajiem pakalpojumiem, iesniedz Komisijai ziņojumu par to ne vēlāk kā 2014. gada 30. jūnijā.

2. pants

Dalībvalstis, kas izvēlas piemērot Direktīvas 2006/112/EK 199.a panta 1. punktā paredzēto sistēmu, paziņo Komisijai sistēmas piemērošanas pasākuma noteikumus tad, kad sistēma sāk darboties.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4. pants

Šo direktīvu piemēro līdz 2015. gada 30. jūnijam.

5. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

6. pants

Šo direktīvu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2010. gada 16. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. SALGADO

---

(1)  2010. gada 10. februāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  2010. gada 21. janvāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

4

(5)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.”.

5

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 234/2010

(2010. gada 19. marts),

ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz labības eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic, rodoties traucējumiem labības tirgū

(kodificēta versija)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula ) (1), un jo īpaši tās 170. un 187. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 attiecībā uz labības eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic, labības tirgū rodoties traucējumiem (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 29. jūnija Regula (EK) Nr. 1501/95, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 1766/92 attiecībā uz labības eksporta kompensāciju piešķiršanu un pasākumiem, kas jāveic, labības tirgū rodoties traucējumiem (2), ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Saskaņā ar noteiktiem kritērijiem, kas ļauj segt starpību starp dažu produktu biržas cenu un cenu Savienībā un pasaules tirgū, kā īpašs pasākums, rodoties tirgus traucējumiem, ir jānosaka eksporta kompensācijas, korektīvās summas un eksporta nodokļi par šādiem produktiem, uz kuriem attiecas lauksaimniecības tirgus kopīgā organizācija. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar noteiktiem kritērijiem, kas ļauj segt starpību starp dažu produktu biržas cenu un cenu Savienībā un pasaules tirgū, kā īpašs pasākums, rodoties tirgus traucējumiem, ir jānosaka eksporta kompensācijas, korektīvās summas un eksporta nodokļi par šādiem produktiem, uz kuriem attiecas lauksaimniecības tirgus kopīgā organizācija.

| (3) | Ja cena, par kādu dažādas eksportētājvalstis piedāvā labību pasaules tirgū, atšķiras, tad jo īpaši būtu jāņem vērā atšķirīgās iekšzemes pārvadāšanas izmaksas un kompensācija būtu jānosaka, paturot prātā starpību starp reprezentatīvo cenu Savienībā un visizdevīgāko biržas cenu un cenu pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Ja cena, par kādu dažādas eksportētājvalstis piedāvā labību pasaules tirgū, atšķiras, tad jo īpaši būtu jāņem vērā atšķirīgās iekšzemes pārvadāšanas izmaksas un kompensācija būtu jānosaka, paturot prātā starpību starp reprezentatīvo cenu Savienībā un visizdevīgāko biržas cenu un cenu pasaules tirgū.

| (4) | Lai atvieglotu miltu, putraimu, rupja maluma miltu un iesala eksportu, nosakot kompensāciju, no vienas puses, jāņem vērā pamatlabības cena, attiecīgo produktu ražošanai vajadzīgie daudzumi un blakusproduktu vērtība un, no otras puses, šo produktu pārdošanas iespējas un nosacījumi pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(4)

Lai atvieglotu miltu, putraimu, rupja maluma miltu un iesala eksportu, nosakot kompensāciju, no vienas puses, jāņem vērā pamatlabības cena, attiecīgo produktu ražošanai vajadzīgie daudzumi un blakusproduktu vērtība un, no otras puses, šo produktu pārdošanas iespējas un nosacījumi pasaules tirgū.

| (5) | Piemērojot korektīvo summu sistēmu, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 4. punktā, tās jāspēj diferencēt atbilstīgi eksportējamo produktu galamērķim. |
| --- | --- |

(5)

Piemērojot korektīvo summu sistēmu, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 4. punktā, tās jāspēj diferencēt atbilstīgi eksportējamo produktu galamērķim.

| (6) | Lai efektīvi pārvaldītu Savienības līdzekļus un ņemtu vērā iespējas minētos produktus eksportēt, būtu jāparedz, ka eksporta kompensācijas un nodokļus par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļas a), b) un c) punktā, var noteikt, izsludinot konkursu par konkrētu daudzumu. |
| --- | --- |

(6)

Lai efektīvi pārvaldītu Savienības līdzekļus un ņemtu vērā iespējas minētos produktus eksportēt, būtu jāparedz, ka eksporta kompensācijas un nodokļus par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļas a), b) un c) punktā, var noteikt, izsludinot konkursu par konkrētu daudzumu.

| (7) | Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām ieinteresētām pusēm Savienībā, uzaicinājums uz konkursu ir jāorganizē saskaņā ar vienotiem principiem. Tālab lēmumi par uzaicinājumu uz konkursu kopā ar paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret visām ieinteresētām pusēm Savienībā, uzaicinājums uz konkursu ir jāorganizē saskaņā ar vienotiem principiem. Tālab lēmumi par uzaicinājumu uz konkursu kopā ar paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (8) | Piedāvājumos jāiekļauj dati, kas vajadzīgi, lai tos novērtētu, un tiem jāpievieno noteiktas oficiālas saistības. |
| --- | --- |

(8)

Piedāvājumos jāiekļauj dati, kas vajadzīgi, lai tos novērtētu, un tiem jāpievieno noteiktas oficiālas saistības.

| (9) | Būtu jānosaka maksimālā eksporta kompensācija vai minimālais eksporta nodoklis. Šī procedūra nodrošina, ka tiek piešķirti visi attiecīgie daudzumi. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jānosaka maksimālā eksporta kompensācija vai minimālais eksporta nodoklis. Šī procedūra nodrošina, ka tiek piešķirti visi attiecīgie daudzumi.

| (10) | Tirgū var izveidoties tāds stāvoklis, ka paredzamo eksporta darījumu ekonomisko aspektu dēļ attiecībā uz saņemtajiem piedāvājumiem tikai nosaka eksporta kompensāciju vai nodokli un neveic nekādas citas darbības. |
| --- | --- |

(10)

Tirgū var izveidoties tāds stāvoklis, ka paredzamo eksporta darījumu ekonomisko aspektu dēļ attiecībā uz saņemtajiem piedāvājumiem tikai nosaka eksporta kompensāciju vai nodokli un neveic nekādas citas darbības.

| (11) | Ar piedāvājuma saistību nodrošinājumu būtu jāgarantē, ka paredzētos daudzumus eksportē atbilstīgi licencei, kas izdota uzaicinājuma uz konkursu kārtībā. Minēto pienākumu var izpildīt tikai tad, ja iesniegtie piedāvājumi tiek uzturēti spēkā. Ja piedāvājumu atsauc, saistību nodrošinājums tiek ieturēts. |
| --- | --- |

(11)

Ar piedāvājuma saistību nodrošinājumu būtu jāgarantē, ka paredzētos daudzumus eksportē atbilstīgi licencei, kas izdota uzaicinājuma uz konkursu kārtībā. Minēto pienākumu var izpildīt tikai tad, ja iesniegtie piedāvājumi tiek uzturēti spēkā. Ja piedāvājumu atsauc, saistību nodrošinājums tiek ieturēts.

| (12) | Jāparedz sīki izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu, ka pretendentiem paziņo uzaicinājuma uz konkursa rezultātus un izdod licences, kas vajadzīgas, lai varētu eksportēt piešķirtos daudzumus. |
| --- | --- |

(12)

Jāparedz sīki izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu, ka pretendentiem paziņo uzaicinājuma uz konkursa rezultātus un izdod licences, kas vajadzīgas, lai varētu eksportēt piešķirtos daudzumus.

| (13) | Nosakot eksporta kompensāciju par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļas a), b) un c) punktā, un lai nebūtu jāievieš pārbaudes, kurās atklātu pamatvielu daudzuma vismazākās svārstības, kas jūtami neietekmē produkta kvalitāti, būtu jāpieņem novērtēšanas standartmetode. Ir pierādīts, ka pelnu satura analīze ražotiem produktiem ir efektīvākais tehniskais līdzeklis izmantotās pamatlabības daudzuma noteikšanai. Šī analīze būtu jāveic, ievērojot vienādu procedūru visā Savienībā. |
| --- | --- |

(13)

Nosakot eksporta kompensāciju par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļas a), b) un c) punktā, un lai nebūtu jāievieš pārbaudes, kurās atklātu pamatvielu daudzuma vismazākās svārstības, kas jūtami neietekmē produkta kvalitāti, būtu jāpieņem novērtēšanas standartmetode. Ir pierādīts, ka pelnu satura analīze ražotiem produktiem ir efektīvākais tehniskais līdzeklis izmantotās pamatlabības daudzuma noteikšanai. Šī analīze būtu jāveic, ievērojot vienādu procedūru visā Savienībā.

| (14) | Izrādījies, ka nav lietderīgi piešķirt eksporta kompensācijas par labību, ko importē no trešām valstīm un reeksportē uz trešām valstīm. Tāpēc kompensācija būtu jāpiešķir tikai par Savienības produktiem. |
| --- | --- |

(14)

Izrādījies, ka nav lietderīgi piešķirt eksporta kompensācijas par labību, ko importē no trešām valstīm un reeksportē uz trešām valstīm. Tāpēc kompensācija būtu jāpiešķir tikai par Savienības produktiem.

| (15) | Komisijas 2009. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 612/2009, ar ko paredz vispārīgus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot eksporta kompensāciju sistēmu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (4), paredzēts – ja kompensācija atšķiras atkarībā no galamērķa, to izmaksā, jo īpaši – ja tiek uzrādīti pierādījumi, ka produkts nepārveidots ir importēts konkrētā trešā valstī vai vienā no trešām valstīm, kurās veicot importu, pienākas kompensācija. Attiecībā uz labību vienīgā kompensācija, kas ir mazāka par kompensāciju, kura piemērojama par eksportu uz trešām valstīm kopumā, ir kompensācija par eksportu uz Šveici un Lihtenšteinu. Lai neradītu šķēršļus lielākai daļai eksporta darījumu no Savienības, pieprasot pierādījumus tam, ka preces nogādātas galapunktā, ir jārod citi līdzekļi, kā nodrošināt to, ka produktus, par kuriem piemēro kompensāciju, kas attiecas uz visām trešām valstīm, neizved uz iepriekšminētajām valstīm. Tālab visos gadījumos, kad eksportu veic pa jūru, būtu jāatceļ prasība uzrādīt pierādījumu, ka preces nogādātas. Sertifikātu, ko izdevušas dalībvalstu kompetentās iestādes un kurā norādīts, ka produkti izvesti no Savienības muitas teritorijas ar kuģi, kas piemērots jūras satiksmei, uzskata par pietiekamu garantiju. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas 2009. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 612/2009, ar ko paredz vispārīgus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot eksporta kompensāciju sistēmu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (4), paredzēts – ja kompensācija atšķiras atkarībā no galamērķa, to izmaksā, jo īpaši – ja tiek uzrādīti pierādījumi, ka produkts nepārveidots ir importēts konkrētā trešā valstī vai vienā no trešām valstīm, kurās veicot importu, pienākas kompensācija. Attiecībā uz labību vienīgā kompensācija, kas ir mazāka par kompensāciju, kura piemērojama par eksportu uz trešām valstīm kopumā, ir kompensācija par eksportu uz Šveici un Lihtenšteinu. Lai neradītu šķēršļus lielākai daļai eksporta darījumu no Savienības, pieprasot pierādījumus tam, ka preces nogādātas galapunktā, ir jārod citi līdzekļi, kā nodrošināt to, ka produktus, par kuriem piemēro kompensāciju, kas attiecas uz visām trešām valstīm, neizved uz iepriekšminētajām valstīm. Tālab visos gadījumos, kad eksportu veic pa jūru, būtu jāatceļ prasība uzrādīt pierādījumu, ka preces nogādātas. Sertifikātu, ko izdevušas dalībvalstu kompetentās iestādes un kurā norādīts, ka produkti izvesti no Savienības muitas teritorijas ar kuģi, kas piemērots jūras satiksmei, uzskata par pietiekamu garantiju.

| (16) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. pantu par produktiem, kas uzskaitīti minētajā pantā un kurus eksportē pēc turpmākas pārstrādes vai bez tās, var piešķirt eksporta kompensācijas, ja šie produkti atbilst īpašajiem nosacījumiem, kas izklāstīti minētās regulas 167. pantā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1234/2007 167. panta 7. punktā norādīts, ka Komisija var noteikt turpmākus nosacījumus eksporta kompensāciju piešķiršanai vienam vai vairākiem produktiem. Šie nosacījumi tika izklāstīti Padomes regulās par tirgus kopīgo organizāciju nozarēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā. Ņemot vērā to, ka šīs regulas ir atceltas, būtu jāparedz horizontālie nosacījumi. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. pantu par produktiem, kas uzskaitīti minētajā pantā un kurus eksportē pēc turpmākas pārstrādes vai bez tās, var piešķirt eksporta kompensācijas, ja šie produkti atbilst īpašajiem nosacījumiem, kas izklāstīti minētās regulas 167. pantā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 1234/2007 167. panta 7. punktā norādīts, ka Komisija var noteikt turpmākus nosacījumus eksporta kompensāciju piešķiršanai vienam vai vairākiem produktiem. Šie nosacījumi tika izklāstīti Padomes regulās par tirgus kopīgo organizāciju nozarēs, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā. Ņemot vērā to, ka šīs regulas ir atceltas, būtu jāparedz horizontālie nosacījumi.

| (17) | Horizontālie nosacījumi jau ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 612/2009. Tāpēc ir lietderīgi pielāgot minēto regulu, lai paredzētu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 167. panta 7. punktā minētos nosacījumus, un svītrotu šos nosacījumus šajā regulā. |
| --- | --- |

(17)

Horizontālie nosacījumi jau ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 612/2009. Tāpēc ir lietderīgi pielāgot minēto regulu, lai paredzētu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 167. panta 7. punktā minētos nosacījumus, un svītrotu šos nosacījumus šajā regulā.

| (18) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 187. pantā paredzēts, ka var veikt nepieciešamos pasākumus, ja viena vai vairāku minētās regulas I pielikuma I daļā norādīto produktu biržas cena vai cena pasaules tirgū sasniedz tādu līmeni, kas traucē vai varētu traucēt piegādes pieejamību Savienības tirgū, un ja minētā situācija varētu turpināties vai pasliktināties. Tālab ir jānodrošina, ka labību piegādā pietiekamā daudzumā. Tālab var uzlikt eksporta nodokļus un pilnīgi vai daļēji pārtraukt eksporta licenču izdošanu. |
| --- | --- |

(18)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 187. pantā paredzēts, ka var veikt nepieciešamos pasākumus, ja viena vai vairāku minētās regulas I pielikuma I daļā norādīto produktu biržas cena vai cena pasaules tirgū sasniedz tādu līmeni, kas traucē vai varētu traucēt piegādes pieejamību Savienības tirgū, un ja minētā situācija varētu turpināties vai pasliktināties. Tālab ir jānodrošina, ka labību piegādā pietiekamā daudzumā. Tālab var uzlikt eksporta nodokļus un pilnīgi vai daļēji pārtraukt eksporta licenču izdošanu.

| (19) | Ņemot vērā starptautiskos nolīgumos vai citās papildu programmās paredzēto Savienības un atsevišķu valstu pārtikas atbalsta pasākumu, kā arī pārējo Savienības bezmaksas piegādes pasākumu nekomerciālo raksturu, šajā nolūkā veiktais eksports ir atbrīvots no eksporta nodokļiem, kas piemērojami komerciālajam eksportam, rodoties traucējumiem labības tirgū. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā starptautiskos nolīgumos vai citās papildu programmās paredzēto Savienības un atsevišķu valstu pārtikas atbalsta pasākumu, kā arī pārējo Savienības bezmaksas piegādes pasākumu nekomerciālo raksturu, šajā nolūkā veiktais eksports ir atbrīvots no eksporta nodokļiem, kas piemērojami komerciālajam eksportam, rodoties traucējumiem labības tirgū.

| (20) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 187. pantā paredzētais stāvoklis var izveidoties samērā negaidīti, Komisijai jāspēj jebkurā laikā pārtraukt eksporta licenču izdošana. |
| --- | --- |

(20)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 187. pantā paredzētais stāvoklis var izveidoties samērā negaidīti, Komisijai jāspēj jebkurā laikā pārtraukt eksporta licenču izdošana.

| (21) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma 1. daļas a), b) un c) apakšpunktā, eksporta kompensācijas, eksporta nodokļus, kas minēti šīs regulas 15. panta a) punktā, un korektīvās summas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 4. punktā, nosaka, jo īpaši ņemot vērā šādus faktorus:

| a) | cenas reprezentatīvajos tirgos Savienībā un cenu tendences, kā arī biržas cenas, kuras reģistrētas trešo valstu tirgos; |
| --- | --- |

a)

cenas reprezentatīvajos tirgos Savienībā un cenu tendences, kā arī biržas cenas, kuras reģistrētas trešo valstu tirgos;

| b) | tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākās transporta izmaksas no reprezentatīviem tirgiem Savienībā līdz ostai vai citam eksporta punktam, kā arī pārvadāšanas izmaksas pasaules tirgū; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecības izmaksas un visizdevīgākās transporta izmaksas no reprezentatīviem tirgiem Savienībā līdz ostai vai citam eksporta punktam, kā arī pārvadāšanas izmaksas pasaules tirgū;

| c) | attiecībā uz pārstrādātiem produktiem – graudu daudzumu, kas vajadzīgs pārstrādāto produktu ražošanai; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz pārstrādātiem produktiem – graudu daudzumu, kas vajadzīgs pārstrādāto produktu ražošanai;

| d) | izredzes pārdot attiecīgos produktus pasaules tirgū un nosacījumus to pārdošanai pasaules tirgū; |
| --- | --- |

d)

izredzes pārdot attiecīgos produktus pasaules tirgū un nosacījumus to pārdošanai pasaules tirgū;

| e) | nepieciešamību nepieļaut traucējumus Savienības tirgū; |
| --- | --- |

e)

nepieciešamību nepieļaut traucējumus Savienības tirgū;

| f) | paredzēto eksporta darījumu ekonomisko aspektu; |
| --- | --- |

f)

paredzēto eksporta darījumu ekonomisko aspektu;

| g) | daudzuma un budžeta ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu. |
| --- | --- |

g)

daudzuma un budžeta ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 166. panta pirmās daļas noteikumi pilnībā vai daļēji attiecas uz visiem produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas I pielikuma I daļas c) un d) punktā, kā arī uz produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas I pielikuma I daļā un kas tiek eksportēti minētās regulas XX pielikuma I daļā uzskaitīto preču veidā.

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 4. punkta noteikumi attiecas uz labību, kā arī uz produktiem, kas tiek eksportēti minētās regulas XX pielikumā uzskaitīto preču veidā.

3. pants

Korektīvās summas var atšķirties atkarībā no galamērķa.

4. pants

1.   Eksporta kompensācijas par produktiem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļas a), b) un c) punktā, un šīs regulas 15. panta a) punktā paredzētos eksporta nodokļus var noteikt uzaicinājuma uz konkursa kārtībā.

Uzaicinājuma uz konkursu noteikumiem jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret visām personām, kas reģistrētas Savienībā.

Šādi uzaicinājumi uz konkursu attiecas uz eksporta kompensāciju vai eksporta nodokli.

2.   Lēmumu izsludināt uzaicinājumu uz konkursu pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. pantā minēto procedūru.

3.   Pieņemot lēmumu izsludināt uzaicinājumu uz konkursu, publicē Komisijas izstrādātu paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu, kurā jo īpaši norāda dienas, kad piedāvājumiem jābūt iesniegtiem, un attiecīgos dalībvalstu dienestus, kuriem tie nosūtāmi.

4.   Lēmumus izsludināt uzaicinājumus uz konkursu un paziņojumus par uzaicinājumu uz konkursu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

No uzaicinājuma uz konkursu paziņojuma publicēšanas līdz piedāvājumu iesniegšanai jāpaiet vismaz piecām dienām.

5. pants

1.   Ieinteresētās puses iesniedz rakstiskus piedāvājumus dalībvalsts kompetentajam dienestam, izmantojot jebkurus rakstveida sakaru līdzekļus.

2.   Piedāvājumos norāda:

| a) | atsauci uz izsludināto konkursu; |
| --- | --- |

a)

atsauci uz izsludināto konkursu;

| b) | pretendenta vārdu un adresi; |
| --- | --- |

b)

pretendenta vārdu un adresi;

| c) | eksportējamā produkta veidu un daudzumu; |
| --- | --- |

c)

eksportējamā produkta veidu un daudzumu;

| d) | eksporta kompensāciju par tonnu vai attiecīgā gadījumā eksporta nodokli par tonnu, izsakot to euro. |
| --- | --- |

d)

eksporta kompensāciju par tonnu vai attiecīgā gadījumā eksporta nodokli par tonnu, izsakot to euro.

3.   Piedāvājumi ir derīgi tikai tad, ja:

| a) | pirms piedāvājumu iesniegšanai noteiktā termiņa beigām pretendents ir uzrādījis pierādījumu, ka iesniegts piedāvājuma saistību nodrošinājums; |
| --- | --- |

a)

pirms piedāvājumu iesniegšanai noteiktā termiņa beigām pretendents ir uzrādījis pierādījumu, ka iesniegts piedāvājuma saistību nodrošinājums;

| b) | tiem pievienota rakstiska apņemšanās divu dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas par piešķīrumu saskaņā ar 7. panta 3. punktu attiecībā uz piešķirtajiem daudzumiem iesniegt pieteikumu iepriekšējai eksporta kompensācijas noteikšanai vai attiecīgā gadījumā pieteikumu iepriekšējai eksporta nodokļa noteikšanai atbilstīgi piedāvātajam apjomam; |
| --- | --- |

b)

tiem pievienota rakstiska apņemšanās divu dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas par piešķīrumu saskaņā ar 7. panta 3. punktu attiecībā uz piešķirtajiem daudzumiem iesniegt pieteikumu iepriekšējai eksporta kompensācijas noteikšanai vai attiecīgā gadījumā pieteikumu iepriekšējai eksporta nodokļa noteikšanai atbilstīgi piedāvātajam apjomam;

| c) | tajos neiekļauj nekādus papildu nosacījumus, kas nav paredzēti paziņojumā par konkursu. |
| --- | --- |

c)

tajos neiekļauj nekādus papildu nosacījumus, kas nav paredzēti paziņojumā par konkursu.

4.   Iesniegto piedāvājumu nevar atsaukt.

6. pants

Piedāvājumus atver dalībvalstu kompetentie dienesti. Tos atver slēgtā sēdē. Personas, kam atļauts piedalīties piedāvājumu atvēršanā, ievēro slepenību.

Komisiju tūlīt informē par piedāvājumiem, neminot pretendentu nosaukumus.

7. pants

1.   Pamatojoties uz izziņotajiem piedāvājumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. pantā minēto procedūru pieņem lēmumu noteikt maksimālo eksporta kompensāciju vai attiecīgā gadījumā minimālo eksporta nodokli, vai neveikt turpmākās darbības uzaicinājuma uz konkursu sakarā.

2.   Ja nosaka maksimālo eksporta kompensāciju, līgumu slēdz ar pretendentu vai pretendentiem, kuri piedāvājumā norādījuši maksimālo kompensācijas summu vai summu, kas mazāka par to, un ar pretendentu vai pretendentiem, kuru piedāvājums attiecas uz eksporta nodokli.

Ja nosaka minimālo eksporta nodokli, līgumu slēdz ar pretendentu vai pretendentiem, kuri piedāvājumā norādījuši minimālo nodokļa summu vai summu, kas lielāka par to.

3.   Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi lēmumu, attiecīgo dalībvalstu kompetentie dienesti rakstiski paziņo visiem pretendentiem, kādi ir viņu rezultāti konkursā.

8. pants

1.   Eksporta licences par piešķirtajiem daudzumiem veiksmīgiem pretendentiem izdod tad, kad dalībvalstu kompetentie dienesti ir saņēmuši no viņiem eksporta licences pieteikumus.

2.   Attiecīgajā licences pieteikuma un licences ailē norāda galamērķi, kas noteikts nolikumā par uzaicinājuma uz konkursa izsludināšanu. Licence uzliek pienākumu eksportēt preces uz norādīto galamērķi.

9. pants

Piedāvājuma saistību nodrošinājumu atbrīvo:

| a) | ja piedāvājumi netiek pieņemti; |
| --- | --- |

a)

ja piedāvājumi netiek pieņemti;

| b) | ja veiksmīgais pretendents iesniedzis pierādījumu, ka ir iesniegts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 (5) 12. pantā paredzētais saistību nodrošinājums. |
| --- | --- |

b)

ja veiksmīgais pretendents iesniedzis pierādījumu, ka ir iesniegts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 (5) 12. pantā paredzētais saistību nodrošinājums.

Ja 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētās saistības nav izpildītas, tad piedāvājuma saistību nodrošinājumu ietur, izņemot force majeure gadījumus.

10. pants

Eksporta kompensācijas par produktiem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma I daļas a), b) un c) punktā, nosaka vismaz reizi mēnesī.

11. pants

1.   Eksporta kompensāciju par kviešu miltiem, kviešu un rudzu maisījuma miltiem, rudzu miltiem, kviešu putraimiem, rupja maluma kviešu miltiem un iesalu nosaka, ņemot vērā pamatlabības kvalitāti, kas vajadzīga, lai saražotu 1 000 kg attiecīgā produkta. Pārstrādes koeficienti, kas izsaka attiecību starp pamatprodukta daudzumu un šā produkta daudzumu, ko satur pārstrādātais produkts, ir norādīti I pielikumā.

2.   Pelnu saturu miltos nosaka pēc II pielikumā noteiktās analīzes metodes.

12. pants

Neskarot Regulas (EK) Nr. 612/2009 17. panta noteikumus, pierādījums, ka muitas formalitātes, kas attiecas uz importu, ir nokārtotas, nav jāuzrāda, ja izmaksā kompensāciju, kas noteikta konkursa kārtībā piešķirtā līgumā eksportam uz visām trešām valstīm, ja eksportētājs pierāda, ka vismaz 1 500 tonnu labības produktu ir izvests no Savienības muitas teritorijas ar kuģi, kas piemērots jūras satiksmei.

Šādus pierādījumus sniedz ar vienu no III pielikumā minētajiem ierakstiem, kuru apstiprinājusi kompetentā iestāde un kas izdarīts uz Regulas (EK) Nr. 612/2009 8. pantā minētās kontrolkopijas, uz Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (6) 787. pantā minētās eksporta deklarācijas vai uz valsts dokumenta, kurš pierāda, ka preces ir aizvestas no Savienības muitas teritorijas.

13. pants

Ja uzņēmējs iesniedz pierādījumus, ka ir nokārtotas muitas formalitātes, kas vajadzīgas, lai preces laistu apgrozībā Šveicē vai Lihtenšteinā, uzaicinājuma uz konkursu kārtībā noteikto eksporta kompensācijas summu par eksportu uz “jebkuru trešo valsti” samazina par starpību starp minēto summu un eksporta kompensācijas summu, kura ir spēkā attiecībā uz iepriekš minētajiem galamērķiem līguma piešķiršanas dienā.

14. pants

Ja attiecībā uz vienu vai vairākiem produktiem ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 187. pantā paredzētie nosacījumi, var veikt šādus pasākumus:

| a) | piemērot eksporta nodokli. Var noteikt korektīvo summu. Nodokļi un korektīvās summas var atšķirties atkarībā no galamērķa; |
| --- | --- |

a)

piemērot eksporta nodokli. Var noteikt korektīvo summu. Nodokļi un korektīvās summas var atšķirties atkarībā no galamērķa;

| b) | var pilnīgi vai daļēji pārtraukt eksporta licenču izdošanu; |
| --- | --- |

b)

var pilnīgi vai daļēji pārtraukt eksporta licenču izdošanu;

| c) | var pilnīgi vai daļēji noraidīt iesniegtos eksporta licences pieteikumus. |
| --- | --- |

c)

var pilnīgi vai daļēji noraidīt iesniegtos eksporta licences pieteikumus.

Tomēr nodokļus neuzliek labības vai labības produktu eksportam, kas veikts, ieviešot starptautiskos nolīgumos vai citās papildu programmās paredzētos Savienības un valstu pārtikas atbalsta pasākumus vai ieviešot citus Savienības bezmaksas piegādes pasākumus.

15. pants

Ja nerīko konkursu, iekasē eksporta nodokli, kas ir piemērojams dienā, kurā nokārtotas muitas formalitātes.

Tomēr pēc ieinteresētās puses lūguma, kas iesniegts vienlaicīgi ar licences pieteikumu, eksporta nodokļus, kuri piemērojami licences pieteikuma dienā, piemēro eksporta darījumiem, ko veic licences derīguma laikā.

16. pants

Pasākumus, kas minēti 15. pantā, pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. pantā minēto procedūru. Tomēr ārkārtas gadījumos pasākumus var pieņemt Komisija.

17. pants

Regulu (EK) Nr. 1501/95 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas V pielikumā.

18. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp.

2

(3)  Skat. IV pielikumu.

3

(4)  OV L 186, 17.7.2009., 1. lpp.

4

(5)  OV L 189, 29.7.2003., 12. lpp.

5

(6)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

| | KN kods | Pelnu saturs (izteikts mg) uz 100 g miltu, putraimu un rupja maluma miltu | Pārstrādes koeficienti, kas norāda labības daudzumu (kg) uz 1 000 kg attiecīgo produktu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Parasto kviešu, speltas kviešu un kviešu un rudzu maisījuma milti |

KN kods

Pelnu saturs (izteikts mg) uz 100 g miltu, putraimu un rupja maluma miltu

Pārstrādes koeficienti, kas norāda labības daudzumu (kg) uz 1 000 kg attiecīgo produktu

1.

Parasto kviešu, speltas kviešu un kviešu un rudzu maisījuma milti

1101 00 15 9100

0 līdz 600

1 370

1101 00 15 9130

601 līdz 900

1 280

1101 00 15 9150

901 līdz 1 100

1 180

1101 00 15 9170

1 101 līdz 1 650

1 090

1101 00 15 9180

1 651 līdz 1 900

1 020

| 2. | Rudzu milti |
| --- | --- |

2.

Rudzu milti

1102 10 00 9500

0 līdz 1 400

1 370

1102 10 00 9700

1 401 līdz 2 000

1 080

| 3. | Parasto kviešu putraimi un rupja maluma milti |
| --- | --- |

3.

Parasto kviešu putraimi un rupja maluma milti

1103 11 90 9200

0 līdz 600

1 370

| 4. | Cieto kviešu putraimi un rupja maluma milti |
| --- | --- |

4.

Cieto kviešu putraimi un rupja maluma milti

1103 11 10 9200

0 līdz 1 300

(izsijāti caur sietu ar 0,160 mm acs izmēru)

1 500

1103 11 10 9400

0 līdz 1 300

1 340

1103 11 10 9900

vairāk nekā 1 300

1 260

| 5. | Negrauzdēts iesals |
| --- | --- |

5.

Negrauzdēts iesals

1107 10 19

1 270

1107 10 99

Grauzdēts iesals

1107 20 00

1 490

---

II PIELIKUMS

Metode pelnu satura noteikšanai miltos

APRĪKOJUMS

| 1. | Laboratorijas svari ar precizitāti līdz 0,1 mg, atsvaru kastīte. |
| --- | --- |

1.

Laboratorijas svari ar precizitāti līdz 0,1 mg, atsvaru kastīte.

| 2. | Elektriskā mufeļkrāsns ar atbilstošu velkmes un temperatūras mērītāju un regulētāju. |
| --- | --- |

2.

Elektriskā mufeļkrāsns ar atbilstošu velkmes un temperatūras mērītāju un regulētāju.

| 3. | Apaļi, plakandibena trauki paraugu sadedzināšanai (apmēram 5 cm diametrā, maksimālais augstums 2 cm); vēlams no zelta un platīna sakausējuma vai no kvarca vai porcelāna. |
| --- | --- |

3.

Apaļi, plakandibena trauki paraugu sadedzināšanai (apmēram 5 cm diametrā, maksimālais augstums 2 cm); vēlams no zelta un platīna sakausējuma vai no kvarca vai porcelāna.

| 4. | Eksikators (iekšējais diametrs apmēram 18 cm) ar kaklu un caurumotu plāksni no porcelāna vai alumīnija.
  Žāvējoša viela: kalcija hlorīds, fosfora pentoksīds vai zilais silikagels. |
| --- | --- |

4.

Eksikators (iekšējais diametrs apmēram 18 cm) ar kaklu un caurumotu plāksni no porcelāna vai alumīnija.

Žāvējoša viela: kalcija hlorīds, fosfora pentoksīds vai zilais silikagels.

METODE

| 1. | Analīzes parauga svaram vajadzētu būt no 5 līdz 6 g. Ja miltiem pelnu saturs sausnā varētu pārsniegt 1 %, analīzes parauga svaram vajadzētu būt no 2 līdz 3 g. Analīzes parauga svaru var noapaļot līdz tuvākajiem 10 mg; visus pārējos daudzumus sver ar 0,1 mg precizitāti. |
| --- | --- |

1.

Analīzes parauga svaram vajadzētu būt no 5 līdz 6 g. Ja miltiem pelnu saturs sausnā varētu pārsniegt 1 %, analīzes parauga svaram vajadzētu būt no 2 līdz 3 g. Analīzes parauga svaru var noapaļot līdz tuvākajiem 10 mg; visus pārējos daudzumus sver ar 0,1 mg precizitāti.

| 2. | Īsi pirms lietošanas trauki jākarsē mufeļkrāsnī sadedzināšanas temperatūrā, līdz to svars kļūst konstants; parasti pietiek ar 15 minūtēm.
  Pēc tam traukus atdzesē eksikatorā līdz laboratorijas temperatūrai apstākļos, kas norādīti 7. punktā. |
| --- | --- |

2.

Īsi pirms lietošanas trauki jākarsē mufeļkrāsnī sadedzināšanas temperatūrā, līdz to svars kļūst konstants; parasti pietiek ar 15 minūtēm.

Pēc tam traukus atdzesē eksikatorā līdz laboratorijas temperatūrai apstākļos, kas norādīti 7. punktā.

| 3. | Analīzes paraugu ievieto traukā, lai tas veidotu līdzenu kārtu bez sabiezējumiem. Īsi pirms sadedzināšanas analīzes paraugu samitrina ar 1 līdz 2 ml etilspirta. |
| --- | --- |

3.

Analīzes paraugu ievieto traukā, lai tas veidotu līdzenu kārtu bez sabiezējumiem. Īsi pirms sadedzināšanas analīzes paraugu samitrina ar 1 līdz 2 ml etilspirta.

| 4. | Traukus novieto krāsns mutē, neaizverot durvis. Vielai pārstājot liesmot, traukus iebīda krāsnī. Jānodrošina, lai tad, kad krāsns durvis ir aizvērtas, būtu pietiekama velkme, tomēr jāraugās, lai tā neizpūš vielu no traukiem. |
| --- | --- |

4.

Traukus novieto krāsns mutē, neaizverot durvis. Vielai pārstājot liesmot, traukus iebīda krāsnī. Jānodrošina, lai tad, kad krāsns durvis ir aizvērtas, būtu pietiekama velkme, tomēr jāraugās, lai tā neizpūš vielu no traukiem.

| 5. | Pēc dedzināšanas miltiem jābūt pilnīgi sadegušiem, lai pelnos nebūtu sodrēju daļiņu. Uzskata, ka sadedzināšana ir pabeigta, ja atdzesētas atliekas ir gandrīz baltas. |
| --- | --- |

5.

Pēc dedzināšanas miltiem jābūt pilnīgi sadegušiem, lai pelnos nebūtu sodrēju daļiņu. Uzskata, ka sadedzināšana ir pabeigta, ja atdzesētas atliekas ir gandrīz baltas.

| 6. | Dedzināšanas temperatūrai jāsasniedz 900 °C. |
| --- | --- |

6.

Dedzināšanas temperatūrai jāsasniedz 900 °C.

| 7. | Kad dedzināšana pabeigta, traukus izņem no krāsns un novieto uz eternīta plāksnes uz vienu minūti atdzesēšanai, tad tos ievieto eksikatorā (ne vairāk kā četrus traukus vienā reizē). Eksikatoru aiztaisa un noliek blakus analītiskajiem svariem. Traukus nosver, kad tie ir pilnīgi atdzisuši (apmēram pēc stundas). |
| --- | --- |

7.

Kad dedzināšana pabeigta, traukus izņem no krāsns un novieto uz eternīta plāksnes uz vienu minūti atdzesēšanai, tad tos ievieto eksikatorā (ne vairāk kā četrus traukus vienā reizē). Eksikatoru aiztaisa un noliek blakus analītiskajiem svariem. Traukus nosver, kad tie ir pilnīgi atdzisuši (apmēram pēc stundas).

REZULTĀTI

| 1. | Kļūdas robeža: ja pelnu saturs nepārsniedz 1 %, divu analīžu rezultāti nedrīkst atšķirties par vairāk kā 0,02 pelnu satura vienībām; ja pelnu saturs pārsniedz 1 %, tad starpība nedrīkst pārsniegt 2 % no pelnu satura. Ja starpība pārsniedz šo robežu, tad analīze jāatkārto. |
| --- | --- |

1.

Kļūdas robeža: ja pelnu saturs nepārsniedz 1 %, divu analīžu rezultāti nedrīkst atšķirties par vairāk kā 0,02 pelnu satura vienībām; ja pelnu saturs pārsniedz 1 %, tad starpība nedrīkst pārsniegt 2 % no pelnu satura. Ja starpība pārsniedz šo robežu, tad analīze jāatkārto.

| 2. | Pelnu saturu norāda uz 100 daļām sausnas un noapaļo līdz 0,01. |
| --- | --- |

2.

Pelnu saturu norāda uz 100 daļām sausnas un noapaļo līdz 0,01.

---

III PIELIKUMS

12. pantā minētie ieraksti

| — | : | bulgāru valodā | : | Износ на зърнени култури по море — член 12 от Регламент (ЕC) No 234/2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spāņu valodā | : | Exportación de cereales por vía marítima; artículo 12 del Reglamento (UE) no 234/2010 |
| — | : | čehu valodā | : | Vývoz obilovin po moři – článek 12 nařízení (EU) č. 234/2010 |
| — | : | dāņu valodā | : | Eksport af korn ad søvejen — Artikel 12 i forordning (EU) nr. 234/2010 |
| — | : | vācu valodā | : | Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EU) Nr. 234/2010 Artikel 12 |
| — | : | igauņu valodā | : | Teravilja eksport meritsi – määruse (EL) nr 234/2010 artikkel 12 |
| — | : | grieķu valodā | : | Εξαγωγή σιτηρών δια θαλάσσης — Άρθρο 12 του κανονισμού (ΕE) αριθ. 234/2010 |
| — | : | angļu valodā | : | Export of cereals by sea — Article 12 of Regulation (EU) No 234/2010 |
| — | : | franču valodā | : | Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (UE) no 234/2010, article 12 |
| — | : | itāļu valodā | : | Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (UE) n. 234/2010, articolo 12 |
| — | : | latviešu valodā | : | Graudu izvešana pa jūras ceļiem – Regulas (ES) Nr. 234/2010 12. pants |
| — | : | lietuviešu valodā | : | Grūdų eksportas jūra – reglamento (ES) Nr. 234/2010 12 straipsnis |
| — | : | ungāru valodā | : | Gabonafélék exportja tengeri úton – 2010/234/EU rendelet 12. cikk |
| — | : | maltiešu valodā | : | Esportazzjoni ta' ċereali bil-baħar – Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 234/2010 |
| — | : | nīderlandiešu valodā | : | Uitvoer van graan over zee — Verordening (EU) nr. 234/2010, artikel 12 |
| — | : | poļu valodā | : | Wywóz zbóż drogą morską – Art. 12 rozporządzenia (UE) nr 234/2010 |
| — | : | portugāļu valodā | : | Exportação de cereais por via marítima — Artigo 12.o, Regulamento (UE) n.o 234/2010 |
| — | : | rumāņu valodā | : | Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (UE) nr. 234/2010 articolul 12 |
| — | : | slovāku valodā | : | Vývoz obilnín po mori — článok 12 nariadenia (EÚ) č. 234/2010 |
| — | : | slovēņu valodā | : | Izvoz žit s pomorskim prometom – člen 12 Uredbe (EU) št. 234/2010 |
| — | : | somu valodā | : | Viljan vienti meriteitse – Asetus (EU) N:o 234/2010 12 artikla |
| — | : | zviedru valodā | : | Export av spannmål sjövägen – Artikel 12 i förordning (EU) nr 234/2010. |

—

:

bulgāru valodā

:

Износ на зърнени култури по море — член 12 от Регламент (ЕC) No 234/2010

—

:

spāņu valodā

:

Exportación de cereales por vía marítima; artículo 12 del Reglamento (UE) no 234/2010

—

:

čehu valodā

:

Vývoz obilovin po moři – článek 12 nařízení (EU) č. 234/2010

—

:

dāņu valodā

:

Eksport af korn ad søvejen — Artikel 12 i forordning (EU) nr. 234/2010

—

:

vācu valodā

:

Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EU) Nr. 234/2010 Artikel 12

—

:

igauņu valodā

:

Teravilja eksport meritsi – määruse (EL) nr 234/2010 artikkel 12

—

:

grieķu valodā

:

Εξαγωγή σιτηρών δια θαλάσσης — Άρθρο 12 του κανονισμού (ΕE) αριθ. 234/2010

—

:

angļu valodā

:

Export of cereals by sea — Article 12 of Regulation (EU) No 234/2010

—

:

franču valodā

:

Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (UE) no 234/2010, article 12

—

:

itāļu valodā

:

Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (UE) n. 234/2010, articolo 12

—

:

latviešu valodā

:

Graudu izvešana pa jūras ceļiem – Regulas (ES) Nr. 234/2010 12. pants

—

:

lietuviešu valodā

:

Grūdų eksportas jūra – reglamento (ES) Nr. 234/2010 12 straipsnis

—

:

ungāru valodā

:

Gabonafélék exportja tengeri úton – 2010/234/EU rendelet 12. cikk

—

:

maltiešu valodā

:

Esportazzjoni ta' ċereali bil-baħar – Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 234/2010

—

:

nīderlandiešu valodā

:

Uitvoer van graan over zee — Verordening (EU) nr. 234/2010, artikel 12

—

:

poļu valodā

:

Wywóz zbóż drogą morską – Art. 12 rozporządzenia (UE) nr 234/2010

—

:

portugāļu valodā

:

Exportação de cereais por via marítima — Artigo 12.o, Regulamento (UE) n.o 234/2010

—

:

rumāņu valodā

:

Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (UE) nr. 234/2010 articolul 12

—

:

slovāku valodā

:

Vývoz obilnín po mori — článok 12 nariadenia (EÚ) č. 234/2010

—

:

slovēņu valodā

:

Izvoz žit s pomorskim prometom – člen 12 Uredbe (EU) št. 234/2010

—

:

somu valodā

:

Viljan vienti meriteitse – Asetus (EU) N:o 234/2010 12 artikla

—

:

zviedru valodā

:

Export av spannmål sjövägen – Artikel 12 i förordning (EU) nr 234/2010.

---

IV PIELIKUMS

Atceltā regula ar sekojošo grozījumu sarakstu

| Komisijas Regula (EK) Nr. 1501/95 (1)

  (OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp.) | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2480/95
  (OV L 256, 26.10.1995., 9. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 95/96
  (OV L 18, 24.1.1996., 10. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1259/97
  (OV L 174, 2.7.1997., 10. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2052/97
  (OV L 287, 21.10.1997., 14. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2513/98
  (OV L 313, 21.11.1998., 16. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 602/2001
  (OV L 89, 29.3.2001., 16. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1163/2002
  (OV L 170, 29.6.2002., 46. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1431/2003
  (OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.) | |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 777/2004
  (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.) | tikai 3. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 1996/2006
  (OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.) | tikai 5. pants |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 499/2008
  (OV L 146, 5.6.2008., 9. lpp.) | tikai 1. pants |

Komisijas Regula (EK) Nr. 1501/95 (1)

(OV L 147, 30.6.1995., 7. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2480/95

(OV L 256, 26.10.1995., 9. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 95/96

(OV L 18, 24.1.1996., 10. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1259/97

(OV L 174, 2.7.1997., 10. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2052/97

(OV L 287, 21.10.1997., 14. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 2513/98

(OV L 313, 21.11.1998., 16. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 602/2001

(OV L 89, 29.3.2001., 16. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1163/2002

(OV L 170, 29.6.2002., 46. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1431/2003

(OV L 203, 12.8.2003., 16. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 777/2004

(OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.)

tikai 3. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 1996/2006

(OV L 398, 30.12.2006., 1. lpp.)

tikai 5. pants

Komisijas Regula (EK) Nr. 499/2008

(OV L 146, 5.6.2008., 9. lpp.)

tikai 1. pants

---

(1)  Šī Regula ir arī grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2094/98 (OV L 266, 1.10.1998., 61. lpp.), kura tika atcelta ar Regulu (EK) Nr. 2513/98 (OV L 313, 21.11.1998., 16. lpp.).

---

V PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1501/95 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. līdz 11. pants | 1. līdz 11. pants |
| 12. pants | — |
| 13. pants | 12. pants |
| 13.a pants | — |
| 14. pants | 13. pants |
| 15. pants | 14. pants |
| 16. pants | 15. pants |
| 17. pants | 16. pants |
| 18. pants | — |
| 19. pants | — |
| — | 17. pants |
| — | 18. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| III pielikums | III pielikums |
| — | IV pielikums |
| — | V pielikums |

Regula (EK) Nr. 1501/95

Šī regula

1. līdz 11. pants

1. līdz 11. pants

12. pants

—

13. pants

12. pants

13.a pants

—

14. pants

13. pants

15. pants

14. pants

16. pants

15. pants

17. pants

16. pants

18. pants

—

19. pants

—

—

17. pants

—

18. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

III pielikums

—

IV pielikums

—

V pielikums

---

| 20.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/13

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 235/2010

(2010. gada 19. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 20. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. martā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 59,9 |
| MA | 74,6 |
| TN | 128,3 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0707 00 05 | JO | 121,4 |
| MK | 124,9 |
| TR | 131,0 |
| ZZ | 125,8 |
| 0709 90 70 | JO | 97,9 |
| MA | 177,1 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 123,1 |
| 0805 10 20 | EG | 41,0 |
| IL | 57,7 |
| MA | 47,0 |
| TN | 55,5 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 91,6 |
| MA | 42,8 |
| TR | 65,4 |
| ZZ | 69,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 86,5 |
| CA | 95,5 |
| CL | 93,7 |
| CN | 69,7 |
| MK | 24,7 |
| US | 117,4 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 80,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,2 |
| CL | 59,5 |
| CN | 45,4 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 68,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

106,9

JO

59,9

MA

74,6

TN

128,3

TR

103,8

ZZ

94,7

0707 00 05

JO

121,4

MK

124,9

TR

131,0

ZZ

125,8

0709 90 70

JO

97,9

MA

177,1

TR

94,4

ZZ

123,1

0805 10 20

EG

41,0

IL

57,7

MA

47,0

TN

55,5

TR

62,7

ZZ

52,8

0805 50 10

EG

76,3

IL

91,6

MA

42,8

TR

65,4

ZZ

69,0

0808 10 80

AR

89,5

BR

86,5

CA

95,5

CL

93,7

CN

69,7

MK

24,7

US

117,4

UY

70,1

ZZ

80,9

0808 20 50

AR

81,2

CL

59,5

CN

45,4

ZA

88,1

ZZ

68,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 20.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/15

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 236/2010

(2010. gada 19. marts),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 224/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 224/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 20. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 19. martā

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 68, 18.3.2010., 5. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 20. marta piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 35,58 | 0,61 |
| 1701 11 90 (1) | 35,58 | 4,23 |
| 1701 12 10 (1) | 35,58 | 0,48 |
| 1701 12 90 (1) | 35,58 | 3,93 |
| 1701 91 00 (2) | 37,99 | 6,24 |
| 1701 99 10 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1701 99 90 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1702 90 95 (3) | 0,38 | 0,29 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

35,58

0,61

1701 11 90 (1)

35,58

4,23

1701 12 10 (1)

35,58

0,48

1701 12 90 (1)

35,58

3,93

1701 91 00 (2)

37,99

6,24

1701 99 10 (2)

37,99

2,94

1701 99 90 (2)

37,99

2,94

1702 90 95 (3)

0,38

0,29

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

DIREKTĪVAS

| 20.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/17

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2010/19/ES

(2010. gada 9. marts),

ar ko groza Padomes Direktīvu 91/226/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, lai dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīces pielāgotu tehnikas attīstībai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (1), un jo īpaši tās 39. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1991. gada 27. marta Direktīva 91/226/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīcēm (2) ir viena no atsevišķajām direktīvām EK tipa apstiprinājuma procedūras ietvaros, kas izveidota ar Direktīvu 2007/46/EK. Tāpēc Direktīvas 2007/46/EK noteikumus attiecībā uz transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām piemēro Direktīvai 91/226/EEK. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1991. gada 27. marta Direktīva 91/226/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu kategoriju mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pretšļakatu ierīcēm (2) ir viena no atsevišķajām direktīvām EK tipa apstiprinājuma procedūras ietvaros, kas izveidota ar Direktīvu 2007/46/EK. Tāpēc Direktīvas 2007/46/EK noteikumus attiecībā uz transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām piemēro Direktīvai 91/226/EEK.

| (2) | Lai EK tipa apstiprināšanas procedūru obligātā kārtā piemērotu visām transportlīdzekļu kategorijām, uz kurām attiecas Direktīva 2007/46/EK, ir jāparedz saskaņotas prasības attiecībā uz pretšļakatu ierīcēm visās iekārtu kategorijās, uz kurām attiecas Direktīva 91/226/EEK. Turklāt nepieciešams precizēt to, ka apvidus transportlīdzekļiem šīs prasības nav obligātas. Visbeidzot, ievērojot gūto pieredzi, ir nepieciešams pielāgot tehnikas attīstībai Direktīvu 91/226/EEK, un attiecīgi arī – Direktīvas 2007/46/EK IV pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Lai EK tipa apstiprināšanas procedūru obligātā kārtā piemērotu visām transportlīdzekļu kategorijām, uz kurām attiecas Direktīva 2007/46/EK, ir jāparedz saskaņotas prasības attiecībā uz pretšļakatu ierīcēm visās iekārtu kategorijās, uz kurām attiecas Direktīva 91/226/EEK. Turklāt nepieciešams precizēt to, ka apvidus transportlīdzekļiem šīs prasības nav obligātas. Visbeidzot, ievērojot gūto pieredzi, ir nepieciešams pielāgot tehnikas attīstībai Direktīvu 91/226/EEK, un attiecīgi arī – Direktīvas 2007/46/EK IV pielikumu.

| (3) | Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Direktīva 91/226/EEK un Direktīva 2007/46/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Direktīva 91/226/EEK un Direktīva 2007/46/EK.

| (4) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(4)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 91/226/EEK groza šādi.

| 1. | Direktīvas pielikumu sarakstu un I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu. |
| --- | --- |

1.

Direktīvas pielikumu sarakstu un I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas I pielikumu.

| 2. | Direktīvas nenumurēto pielikumu “Attēli” aizstāj ar šīs direktīvas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2.

Direktīvas nenumurēto pielikumu “Attēli” aizstāj ar šīs direktīvas II pielikuma tekstu.

2. pants

Direktīvas 2007/46/EK IV pielikumā un XI pielikuma 2. un 4. papildinājumā 43. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

| “43 | Pretšļakatu ierīces | Direktīva 91/226/EEK | L 103, 23.4.1991., 5. lpp. | | | | X | X | X | X | X | X | X” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

“43

Pretšļakatu ierīces

Direktīva 91/226/EEK

L 103, 23.4.1991., 5. lpp.

X

X

X

X

X

X

X”

3. pants

1.   No 2011. gada 9. aprīļa dalībvalstis tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pretšļakatu ierīcēm, nedrīkst atteikt EK vai valsts tipa apstiprinājuma piešķiršanu transportlīdzeklim un detaļai, kas atbilst prasībām Direktīvā 91/226/EEK, kas grozīta ar šo direktīvu.

2.   No 2011. gada 9. aprīļa dalībvalstis tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pretšļakatu ierīcēm, atsaka EK vai valsts tipa apstiprinājuma piešķiršanu transportlīdzeklim un detaļai, kas neatbilst prasībām Direktīvā 91/226/EEK, kas grozīta ar šo direktīvu.

3.   Pieprasot gatavu transportlīdzekļu EK tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvu 2007/46/EK, transportlīdzekļa tipiem, kam ir piešķirts valsts EK tipa apstiprinājums, kas attiecas uz pretšļakatu aizsardzību, nav jāatbilst Direktīvā 91/226/EEK noteiktajām pretšļakatu aizsardzības prasībām.

4. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2011. gada 8. aprīlim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2011. gada 9. aprīļa.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

5. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 9. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 103, 23.4.1991., 5. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

| 1. | Sarakstu Direktīvas 91/226/EEK pielikumā groza šādi:






  a) | virsrakstu, kas attiecas uz II pielikuma 3. papildinājumu, aizstāj ar šādu virsrakstu: |
| --- | --- | --- |

1.

Sarakstu Direktīvas 91/226/EEK pielikumā groza šādi:

a)

virsrakstu, kas attiecas uz II pielikuma 3. papildinājumu, aizstāj ar šādu virsrakstu:

| b) | virsrakstu, kas attiecas uz III pielikumu, aizstāj ar šādu virsrakstu:







  “III pielikums | . | Prasības attiecībā uz transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanu saistībā ar pretšļakatu ierīču uzstādīšanu







  1. papildinājums | . | Informācijas dokuments transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. papildinājums | . | Transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs”; |

b)

virsrakstu, kas attiecas uz III pielikumu, aizstāj ar šādu virsrakstu:

“III pielikums

.

Prasības attiecībā uz transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanu saistībā ar pretšļakatu ierīču uzstādīšanu

1. papildinājums

.

Informācijas dokuments transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumam

2. papildinājums

.

Transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs”;

| c) | vārdus “ATTĒLI: (1.–9.)” aizstāj ar vārdiem “V pielikums. Attēli (1.–9.)”. |
| --- | --- |

c)

vārdus “ATTĒLI: (1.–9.)” aizstāj ar vārdiem “V pielikums. Attēli (1.–9.)”.

| 2. | Direktīvas 91/226/EEK I pielikumu groza šādi:






  a) | 9., 10. un 11. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “9.   Paceļamā ass

  “Paceļamā ass” nozīmē asi, kas atbilst definīcijai Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.15. punktā.
  10.   Transportlīdzeklis bez kravas

  “Transportlīdzeklis bez kravas” nozīmē transportlīdzekli, kas ir darba kārtībā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (1).
  11.   Protektors

  “Protektors” nozīmē riepas daļu, kas atbilst definīcijai Direktīvas 92/23/EEK II pielikuma 2.8. punktā. |
| --- | --- | --- |

2.

Direktīvas 91/226/EEK I pielikumu groza šādi:

a)

9., 10. un 11. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“9.   Paceļamā ass

“Paceļamā ass” nozīmē asi, kas atbilst definīcijai Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.15. punktā.

10.   Transportlīdzeklis bez kravas

“Transportlīdzeklis bez kravas” nozīmē transportlīdzekli, kas ir darba kārtībā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (1).

11.   Protektors

“Protektors” nozīmē riepas daļu, kas atbilst definīcijai Direktīvas 92/23/EEK II pielikuma 2.8. punktā.

| b) | pievieno šādu 13., 14. un 15. punktu:
  “13.   Puspiekabi velkošs transportlīdzeklis

  “Puspiekabi velkošs transportlīdzeklis” nozīmē transportlīdzekli, kas atbilst definīcijai Direktīvas 97/27/EK 2.1.1.2.2. punktā.
  14.   Tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa

  “Tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa” nozīmē transportlīdzekļa maksimālo masu, kas atbilst definīcijai Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.6. punktā.
  15.   Transportlīdzekļa tips

  “Transportlīdzekļa tips” nozīmē transportlīdzekļus, kas attiecībā uz pretšļakatu aizsardzību pabeigti, vairākos posmos pabeigti vai nepabeigti un kas savstarpēji neatšķiras attiecībā uz šādām īpašībām:






  — | pretšļakatu ierīces tips (uzstādīta uz transportlīdzekļa), |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu 13., 14. un 15. punktu:

“13.   Puspiekabi velkošs transportlīdzeklis

“Puspiekabi velkošs transportlīdzeklis” nozīmē transportlīdzekli, kas atbilst definīcijai Direktīvas 97/27/EK 2.1.1.2.2. punktā.

14.   Tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa

“Tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa” nozīmē transportlīdzekļa maksimālo masu, kas atbilst definīcijai Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.6. punktā.

15.   Transportlīdzekļa tips

“Transportlīdzekļa tips” nozīmē transportlīdzekļus, kas attiecībā uz pretšļakatu aizsardzību pabeigti, vairākos posmos pabeigti vai nepabeigti un kas savstarpēji neatšķiras attiecībā uz šādām īpašībām:

—

pretšļakatu ierīces tips (uzstādīta uz transportlīdzekļa),

| — | ražotāja noteiktais pretšļakatu iekārtas tips.” |
| --- | --- |

—

ražotāja noteiktais pretšļakatu iekārtas tips.”

| 3. | Direktīvas 91/226/EEK II pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 2. līdz 3.4.3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “2.   Pieteikums EK detaļas tipa apstiprināšanai

  2.1.   Pieteikumu EK detaļas tipa apstiprināšanai attiecībā uz pretšļakatu ierīces tipu saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 7. pantu iesniedz ražotājs.
  2.2.   Informācijas dokumenta paraugs ir sniegts 3. papildinājumā.
  2.3.   Par tipa apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam jāiesniedz:
  četri paraugi – no tiem trīs domāti testiem, bet ceturtais paliek laboratorijai turpmāko testu veikšanai. Testēšanas laboratorija var pieprasīt arī papildu paraugus.
  2.4.   Marķējums
  Katram paraugam jābūt skaidri un nenomazgājami marķētam ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, kā arī ar tipa apzīmējumu, turklāt uz parauga jāpaliek pietiekami lielai brīvai vietai EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes uzlikšanai.
  3.   EK detaļas tipa apstiprinājuma piešķiršana

  3.1.   Ja atbilstīgās prasības ir izpildītas, EK tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EEK 10. pantu.
  3.2.   EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir norādīts 4. papildinājumā.
  3.3.   Apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumu piešķir katram apstiprinātajam pretšļakatu ierīces tipam. Tā pati dalībvalsts nepiešķir tādu pašu numuru cita tipa pretšļakatu ierīcei.
  3.4.   Uz visām pretšļakatu ierīcēm, kas atbilst saskaņā ar šo direktīvu apstiprinātam tipam, jābūt EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmei, kas uzlikta tādā veidā, lai to nevarētu izdzēst un tā būtu viegli salasāma pat tādā gadījumā, ja ierīce uzstādīta uz transportlīdzekļa.
  3.5.   Saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikuma papildinājuma 1.3. punktu enerģijas absorbēšanas tipa ierīcēm apstiprinājuma marķējumam pievieno simbolu “A” un gaisa un ūdens nošķiršanas tipa ierīcēm – simbolu “S”.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Direktīvas 91/226/EEK II pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 2. līdz 3.4.3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.   Pieteikums EK detaļas tipa apstiprināšanai

2.1.   Pieteikumu EK detaļas tipa apstiprināšanai attiecībā uz pretšļakatu ierīces tipu saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 7. pantu iesniedz ražotājs.

2.2.   Informācijas dokumenta paraugs ir sniegts 3. papildinājumā.

2.3.   Par tipa apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam jāiesniedz:

četri paraugi – no tiem trīs domāti testiem, bet ceturtais paliek laboratorijai turpmāko testu veikšanai. Testēšanas laboratorija var pieprasīt arī papildu paraugus.

2.4.   Marķējums

Katram paraugam jābūt skaidri un nenomazgājami marķētam ar tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi, kā arī ar tipa apzīmējumu, turklāt uz parauga jāpaliek pietiekami lielai brīvai vietai EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes uzlikšanai.

3.   EK detaļas tipa apstiprinājuma piešķiršana

3.1.   Ja atbilstīgās prasības ir izpildītas, EK tipa apstiprinājumu piešķir saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EEK 10. pantu.

3.2.   EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs ir norādīts 4. papildinājumā.

3.3.   Apstiprinājuma numuru saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumu piešķir katram apstiprinātajam pretšļakatu ierīces tipam. Tā pati dalībvalsts nepiešķir tādu pašu numuru cita tipa pretšļakatu ierīcei.

3.4.   Uz visām pretšļakatu ierīcēm, kas atbilst saskaņā ar šo direktīvu apstiprinātam tipam, jābūt EK detaļas tipa apstiprinājuma zīmei, kas uzlikta tādā veidā, lai to nevarētu izdzēst un tā būtu viegli salasāma pat tādā gadījumā, ja ierīce uzstādīta uz transportlīdzekļa.

3.5.   Saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikuma papildinājuma 1.3. punktu enerģijas absorbēšanas tipa ierīcēm apstiprinājuma marķējumam pievieno simbolu “A” un gaisa un ūdens nošķiršanas tipa ierīcēm – simbolu “S”.”;

| b) | pielikuma 1. līdz 4. papildinājumu aizstāj ar šādiem papildinājumiem.“
  1. papildinājums

  Enerģiju absorbējoša tipa pretšļakatu ierīču testi

  1.   Princips

  Šā testa mērķis ir kvantitatīvi novērtēt ierīces spēju aizturēt pret to raidītu ūdens strūklu. Testu stends domāts to apstākļu atveidošanai, kādos uz transportlīdzekļa uzstādītā ierīce darbojas riepas protektora no zemes uz augšu nestā ūdens apjoma un ātruma iespaidā.
  2.   Iekārta

  Testu stenda uzbūve parādīta V pielikuma 8. attēlā.
  3.   Testu apstākļi







  3.1. | Testi jāveic slēgtā telpā bezvēja vidē. |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma 1. līdz 4. papildinājumu aizstāj ar šādiem papildinājumiem.

1. papildinājums

Enerģiju absorbējoša tipa pretšļakatu ierīču testi

1.   Princips

Šā testa mērķis ir kvantitatīvi novērtēt ierīces spēju aizturēt pret to raidītu ūdens strūklu. Testu stends domāts to apstākļu atveidošanai, kādos uz transportlīdzekļa uzstādītā ierīce darbojas riepas protektora no zemes uz augšu nestā ūdens apjoma un ātruma iespaidā.

2.   Iekārta

Testu stenda uzbūve parādīta V pielikuma 8. attēlā.

3.   Testu apstākļi

3.1.

Testi jāveic slēgtā telpā bezvēja vidē.

| 3.2. | Telpas un testu iekārtas temperatūrai jābūt 21 (± 3) °C. |
| --- | --- |

3.2.

Telpas un testu iekārtas temperatūrai jābūt 21 (± 3) °C.

| 3.3. | Jāizmanto dejonizēts ūdens. |
| --- | --- |

3.3.

Jāizmanto dejonizēts ūdens.

| 3.4. | Testu iekārta pirms katra testa jāmitrina. |
| --- | --- |

3.4.

Testu iekārta pirms katra testa jāmitrina.

4.   Procedūra

| 4.1. | Piestiprināt 500 (+ 0/– 5) mm platu un 750 mm augstu testa ierīces paraugu pie testu stenda vertikālā rāmja un pārliecināties par to, ka šis paraugs pilnīgi ietilpst kolektora robežās un nav nekādu šķēršļu, kas varētu ūdeni atvirzīt vai nu pirms trieciena pret paraugu, vai pēc tā. |
| --- | --- |

4.1.

Piestiprināt 500 (+ 0/– 5) mm platu un 750 mm augstu testa ierīces paraugu pie testu stenda vertikālā rāmja un pārliecināties par to, ka šis paraugs pilnīgi ietilpst kolektora robežās un nav nekādu šķēršļu, kas varētu ūdeni atvirzīt vai nu pirms trieciena pret paraugu, vai pēc tā.

| 4.2. | Noregulēt ūdens patēriņa lielumu 0,675 (± 0,01) l/s apmērā un raidīt vismaz 90 litru, bet ne vairāk kā 120 litru pret paraugu no 500 (± 2) mm attāluma pa horizontāli (skat. V pielikuma 8. att.). |
| --- | --- |

4.2.

Noregulēt ūdens patēriņa lielumu 0,675 (± 0,01) l/s apmērā un raidīt vismaz 90 litru, bet ne vairāk kā 120 litru pret paraugu no 500 (± 2) mm attāluma pa horizontāli (skat. V pielikuma 8. att.).

| 4.3. | Ļaut ūdenim no parauga notecēt kolektorā. Aprēķiniet procentuālo starpību starp kolektorā sakrātā un pret paraugu raidītā ūdens daudzumu. |
| --- | --- |

4.3.

Ļaut ūdenim no parauga notecēt kolektorā. Aprēķiniet procentuālo starpību starp kolektorā sakrātā un pret paraugu raidītā ūdens daudzumu.

| 4.4. | Atkārtot testu piecas reizes saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu. Aprēķināt piecu testu sērijas vidējo sakrātā ūdens procentuālo daudzumu. |
| --- | --- |

4.4.

Atkārtot testu piecas reizes saskaņā ar 4.2. un 4.3. punktu. Aprēķināt piecu testu sērijas vidējo sakrātā ūdens procentuālo daudzumu.

5.   Rezultāti

| 5.1. | Vidējais 4.4. punktā aprēķinātais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 70 %. |
| --- | --- |

5.1.

Vidējais 4.4. punktā aprēķinātais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 70 %.

| 5.2. | Ja piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums atšķiras no vidējā par vairāk nekā 5 %, piecu tekstu sērija ir jāatkārto.
  Ja nākamo piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums joprojām atšķiras no vidējā par vairāk nekā 5 % un ja mazākā vērtība neatbilst 5.1. punkta prasībām, tipa apstiprinājumu atsaka. |
| --- | --- |

5.2.

Ja piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums atšķiras no vidējā par vairāk nekā 5 %, piecu tekstu sērija ir jāatkārto.

Ja nākamo piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums joprojām atšķiras no vidējā par vairāk nekā 5 % un ja mazākā vērtība neatbilst 5.1. punkta prasībām, tipa apstiprinājumu atsaka.

| 5.3. | Ja ierīces vertikālais stāvoklis ietekmē gūtos rezultātus, 4.1. līdz 4.4. punktā aprakstītā procedūra jāatkārto tādos ierīces stāvokļos, kas dod lielāko un mazāko sakrātā ūdens procentuālo daudzumu; turklāt 5.2. punkta prasības paliek spēkā.
  Vidējā procentuālā daudzuma aprēķināšanā izmanto atsevišķos rezultātus. Vidējais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 70 %. |
| --- | --- |

5.3.

Ja ierīces vertikālais stāvoklis ietekmē gūtos rezultātus, 4.1. līdz 4.4. punktā aprakstītā procedūra jāatkārto tādos ierīces stāvokļos, kas dod lielāko un mazāko sakrātā ūdens procentuālo daudzumu; turklāt 5.2. punkta prasības paliek spēkā.

Vidējā procentuālā daudzuma aprēķināšanā izmanto atsevišķos rezultātus. Vidējais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 70 %.

2. papildinājums

Gaisa un ūdens nošķiršanas tipa pretšļakatu ierīču testi

1.   Princips

Šā testa mērķis ir noteikt porainā materiāla, kura mērķis ir aizturēt ūdeni, kas pret to zem spiediena raidīts ar gaisa un ūdens pulverizatoru, efektivitāti.

Testu iekārtai jāatveido apstākļi, kādos pārbaudāmais materiāls varētu atrasties riepu radīto ūdens strūklu apjoma un ātruma iespaidā, ja būtu uzstādīts uz transportlīdzekļa.

2.   Iekārta

Testu stenda uzbūve parādīta V pielikuma 9. attēlā.

3.   Testa apstākļi

| 3.1. | Testi jāveic slēgtā telpā bezvēja vidē. |
| --- | --- |

3.1.

Testi jāveic slēgtā telpā bezvēja vidē.

| 3.2. | Telpas un testu iekārtas temperatūrai jābūt 21 (± 3) °C. |
| --- | --- |

3.2.

Telpas un testu iekārtas temperatūrai jābūt 21 (± 3) °C.

| 3.3. | Jāizmanto dejonizēts ūdens. |
| --- | --- |

3.3.

Jāizmanto dejonizēts ūdens.

| 3.4. | Testu iekārta pirms katra testa jāmitrina. |
| --- | --- |

3.4.

Testu iekārta pirms katra testa jāmitrina.

4.   Procedūra

| 4.1. | Piestiprināt 305 × 100 mm lielu paraugu vertikālā stāvoklī pie testu stenda, un pārliecināties par to, ka starp paraugu un augšējo stiprinājuma plāksni nav atstarpes un ka kolektors atrodas attiecīgā pozīcijā. Ieliet pulverizatora tvertnē 1 ± 0,005 litrus ūdens un nolikt to, kā parādīts attēlā. |
| --- | --- |

4.1.

Piestiprināt 305 × 100 mm lielu paraugu vertikālā stāvoklī pie testu stenda, un pārliecināties par to, ka starp paraugu un augšējo stiprinājuma plāksni nav atstarpes un ka kolektors atrodas attiecīgā pozīcijā. Ieliet pulverizatora tvertnē 1 ± 0,005 litrus ūdens un nolikt to, kā parādīts attēlā.

| 4.2. | Pulverizatoram jābūt noregulētam šādi: | spiediens (pulverizatorā): 5 bar + 10 %/– 0 % |
| --- | --- | --- |

4.2.

Pulverizatoram jābūt noregulētam šādi:

spiediens (pulverizatorā): 5 bar + 10 %/– 0 %

| | patēriņš: 1 litrs/minūte ± 5 sekundes |
| --- | --- |

patēriņš: 1 litrs/minūte ± 5 sekundes

| | smidzināšana: cirkulārā, apmēram 50 ± 5 mm diametrā 200 ± 5 mm attālumā no parauga, sprauslas diametrs 5 ± 0,1 mm. |
| --- | --- |

smidzināšana: cirkulārā, apmēram 50 ± 5 mm diametrā 200 ± 5 mm attālumā no parauga, sprauslas diametrs 5 ± 0,1 mm.

| 4.3. | Smidzināt tikmēr, kamēr ūdens migla vairs nerodas, un atzīmēt tam patērēto laiku. Ļaut ūdenim no parauga 60 sekundes tecēt kolektorā un izmērīt sakrātā ūdens apjomu. Izmērīt arī to ūdens daudzumu, kas palicis pulverizatora tvertnē. Aprēķināt sakrātā ūdens procentuālo daudzumu salīdzinājumā ar izsmidzinātā ūdens apjomu. |
| --- | --- |

4.3.

Smidzināt tikmēr, kamēr ūdens migla vairs nerodas, un atzīmēt tam patērēto laiku. Ļaut ūdenim no parauga 60 sekundes tecēt kolektorā un izmērīt sakrātā ūdens apjomu. Izmērīt arī to ūdens daudzumu, kas palicis pulverizatora tvertnē. Aprēķināt sakrātā ūdens procentuālo daudzumu salīdzinājumā ar izsmidzinātā ūdens apjomu.

| 4.4. | Atkārtot testu piecas reizes un aprēķināt vidējo sakrātā ūdens procentuālo daudzumu. Pirms sākt kārtējo testu, pārliecināties par to, ka pulverizatora tvertne un mērtrauks ir sauss. |
| --- | --- |

4.4.

Atkārtot testu piecas reizes un aprēķināt vidējo sakrātā ūdens procentuālo daudzumu. Pirms sākt kārtējo testu, pārliecināties par to, ka pulverizatora tvertne un mērtrauks ir sauss.

5.   Rezultāti

| 5.1. | Vidējais 4.4. punktā aprēķinātais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 85 %. |
| --- | --- |

5.1.

Vidējais 4.4. punktā aprēķinātais procentuālais daudzums nedrīkst būt mazāks par 85 %.

| 5.2. | Ja piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums atšķiras no vidējā par vairāk nekā 5 %, piecu testu sērija ir jāatkārto. Ja arī otrajā piecu testu sērijā sakrātā ūdens lielākais un mazākais procentuālais daudzums atšķiras no vidējā par vairāk nekā 5 % un/vai ja mazākā vērtība neatbilst 5.1. punkta prasībām, apstiprinājumu atsaka. |
| --- | --- |

5.2.

Ja piecu testu sērijā lielākais un mazākais sakrātā ūdens procentuālais daudzums atšķiras no vidējā par vairāk nekā 5 %, piecu testu sērija ir jāatkārto. Ja arī otrajā piecu testu sērijā sakrātā ūdens lielākais un mazākais procentuālais daudzums atšķiras no vidējā par vairāk nekā 5 % un/vai ja mazākā vērtība neatbilst 5.1. punkta prasībām, apstiprinājumu atsaka.

| 5.3. | Ja ierīces vertikālais stāvoklis ietekmē gūtos rezultātus, 4.1. līdz 4.4. punktā aprakstītā procedūra jāatkārto tādos ierīces stāvokļos, kas dod lielāko un mazāko sakrātā ūdens procentuālo daudzumu; turklāt 5.2. punkta prasības paliek spēkā.
  Prasības, kas minētas 5.1. punktā, paliek spēkā, jo nosaka katra testa rezultātus. |
| --- | --- |

5.3.

Ja ierīces vertikālais stāvoklis ietekmē gūtos rezultātus, 4.1. līdz 4.4. punktā aprakstītā procedūra jāatkārto tādos ierīces stāvokļos, kas dod lielāko un mazāko sakrātā ūdens procentuālo daudzumu; turklāt 5.2. punkta prasības paliek spēkā.

Prasības, kas minētas 5.1. punktā, paliek spēkā, jo nosaka katra testa rezultātus.

3. papildinājums

Informācijas dokuments Nr. (. .) saistībā ar pretšļakatu ierīču EK detaļas tipa apstiprinājumu (Direktīva 91/226/EEK)

Turpmāk norādītā informācijā attiecīgā gadījumā jāiesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šā formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniska vadība, tad jāiesniedz informācija par to darbību.

0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| 0.1. | Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): |
| --- | --- |

0.1.

Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

| 0.2. | Tips: |
| --- | --- |

0.2.

Tips:

| 0.5. | Ražotāja nosaukums un adrese: |
| --- | --- |

0.5.

Ražotāja nosaukums un adrese:

| 0.7. | Detaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām – EK apstiprinājuma zīmes stiprinājuma vieta un paņēmiens: |
| --- | --- |

0.7.

Detaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām – EK apstiprinājuma zīmes stiprinājuma vieta un paņēmiens:

| 0.8. | Montāžas uzņēmuma(-u) adrese(-es): |
| --- | --- |

0.8.

Montāžas uzņēmuma(-u) adrese(-es):

1.   IERĪCES APRAKSTS

| 1.1. | Pretšļakatu ierīces tehniskais apraksts, norādot tās fizisko darbības principu un attiecīgo testu, kas tai piemērojams: |
| --- | --- |

1.1.

Pretšļakatu ierīces tehniskais apraksts, norādot tās fizisko darbības principu un attiecīgo testu, kas tai piemērojams:

| 1.2. | Izmantotie materiāli: |
| --- | --- |

1.2.

Izmantotie materiāli:

| 1.3. | Pietiekamas detalizācijas un lieluma rasējums(-i), kas ļauj to(-ās) identificēt. Rasējumā jānorāda EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes uzlikšanai paredzētā vieta:
  Datums
  Paraksts |
| --- | --- |

1.3.

Pietiekamas detalizācijas un lieluma rasējums(-i), kas ļauj to(-ās) identificēt. Rasējumā jānorāda EEK detaļas tipa apstiprinājuma zīmes uzlikšanai paredzētā vieta:

Datums

Paraksts

4. papildinājums

Image

Papildpielikums

EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. (. .) par pretšļakatu ierīču detaļas tipa apstiprinājumu attiecībā uz Direktīvu 91/226/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2010/19/ES

1.   Papildu informācija

| 1.1. | Ierīces darbības princips: enerģijas absorbēšana/ūdens un gaisa nošķiršana (2): |
| --- | --- |

1.1.

Ierīces darbības princips: enerģijas absorbēšana/ūdens un gaisa nošķiršana (2):

| 1.2. | Pretšļakatu ierīču raksturojums (īss apraksts, tirdzniecības zīme vai nosaukums, numurs(-i)): |
| --- | --- |

1.2.

Pretšļakatu ierīču raksturojums (īss apraksts, tirdzniecības zīme vai nosaukums, numurs(-i)):

| 5. | Piezīmes (ja ir): |
| --- | --- |

5.

Piezīmes (ja ir):

| 4. | Direktīvas 91/226/EEK III pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 0.1. un 0.2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “DARBĪBAS JOMA






  0.1. | Visiem N un O kategorijas transportlīdzekļiem, izņemot apvidus transportlīdzekļus, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā, jābūt tādā veidā uzbūvētiem un/vai aprīkotiem ar pretšļakatu ierīcēm, lai ievērotu šajā pielikumā izklāstītās prasības. Transportlīdzekļiem ar šasiju un kabīni šīs prasības var piemērot vienīgi attiecībā uz riteņiem zem kabīnes.
  N1 un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 tonnas, pēc ražotāja pieprasījuma Direktīvas 78/549/EEK (3) prasības var piemērot kā alternatīvu šīs direktīvas prasībām. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Direktīvas 91/226/EEK III pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 0.1. un 0.2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“DARBĪBAS JOMA

0.1.

Visiem N un O kategorijas transportlīdzekļiem, izņemot apvidus transportlīdzekļus, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā, jābūt tādā veidā uzbūvētiem un/vai aprīkotiem ar pretšļakatu ierīcēm, lai ievērotu šajā pielikumā izklāstītās prasības. Transportlīdzekļiem ar šasiju un kabīni šīs prasības var piemērot vienīgi attiecībā uz riteņiem zem kabīnes.

N1 un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 tonnas, pēc ražotāja pieprasījuma Direktīvas 78/549/EEK (3) prasības var piemērot kā alternatīvu šīs direktīvas prasībām.

3

| 0.2. | Šā pielikuma prasības attiecībā uz pretšļakatu ierīcēm, kā definēts I pielikuma 4. punktā, nav obligātas attiecībā uz N, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 tonnas, transportlīdzekļiem ar šasiju un kabīni, transportlīdzekļiem bez virsbūves vai transportlīdzekļiem, kam pretšļakatu ierīču pastāvēšana nav saderīga ar to lietošanu. Tomēr, ja minētie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar šādām ierīcēm, tām jāatbilst šīs direktīvas prasībām. |
| --- | --- |

0.2.

Šā pielikuma prasības attiecībā uz pretšļakatu ierīcēm, kā definēts I pielikuma 4. punktā, nav obligātas attiecībā uz N, O1 un O2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 tonnas, transportlīdzekļiem ar šasiju un kabīni, transportlīdzekļiem bez virsbūves vai transportlīdzekļiem, kam pretšļakatu ierīču pastāvēšana nav saderīga ar to lietošanu. Tomēr, ja minētie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar šādām ierīcēm, tām jāatbilst šīs direktīvas prasībām.

1

2

| b) | pielikuma 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Ārējās gareniskās nosegplātnes novietojums

  Attālums “c” starp garenisko plakni, kas ir tangenciāla attiecībā pret ārējo riepas virsmu, neskaitot iespējamo riepas deformāciju saskarē ar zemi, un gareniskās nosegplātnes iekšējo malu, nedrīkst pārsniegt 100 mm (skat. 1.a un 1.b attēlu V pielikumā).”; |
| --- | --- |

b)

pielikuma 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Ārējās gareniskās nosegplātnes novietojums

Ārējās gareniskās nosegplātnes novietojums

Attālums “c” starp garenisko plakni, kas ir tangenciāla attiecībā pret ārējo riepas virsmu, neskaitot iespējamo riepas deformāciju saskarē ar zemi, un gareniskās nosegplātnes iekšējo malu, nedrīkst pārsniegt 100 mm (skat. 1.a un 1.b attēlu V pielikumā).”;

| c) | pielikuma 4.1. un 4.2. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

pielikuma 4.1. un 4.2. punktu svītro;

| d) | pielikuma 7.1.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “7.1.1. | Dubļu aizsargspārniem jāaizsedz zona tieši virs riepas (vai riepām), tās priekšā un aiz tās, turklāt šādā veidā:






  a) | vienas vai vairāku asu gadījumā priekšējam stūrim (C) jābūt izvirzītam uz priekšu, sniedzoties līdz līnijai O-Z, kur θ (tēta) nav lielāks par 45° virs horizontāles.
  Dubļu aizsargspārna pakaļējai malai (skat. V piel. 2. att.) jābūt izvirzītai uz leju tādā veidā, lai atrastos ne augstāk par 100 mm virs horizontālās līnijas, kas šķērso riteņa centru; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

pielikuma 7.1.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.1.1.

Dubļu aizsargspārniem jāaizsedz zona tieši virs riepas (vai riepām), tās priekšā un aiz tās, turklāt šādā veidā:

a)

vienas vai vairāku asu gadījumā priekšējam stūrim (C) jābūt izvirzītam uz priekšu, sniedzoties līdz līnijai O-Z, kur θ (tēta) nav lielāks par 45° virs horizontāles.

Dubļu aizsargspārna pakaļējai malai (skat. V piel. 2. att.) jābūt izvirzītai uz leju tādā veidā, lai atrastos ne augstāk par 100 mm virs horizontālās līnijas, kas šķērso riteņa centru;

| b) | vairāku asu gadījumā leņķis θ attiecas vienīgi uz priekšējo asi un prasību saistībā ar pakaļējās malas augstumu piemēro vienīgi aizmugurējai asij; |
| --- | --- |

b)

vairāku asu gadījumā leņķis θ attiecas vienīgi uz priekšējo asi un prasību saistībā ar pakaļējās malas augstumu piemēro vienīgi aizmugurējai asij;

| c) | dubļu aizsargspārnam jābūt ar kopējo platumu “q” (skat. V pielikuma 1. att.), kas ir vismaz pietiekams, lai pārsegtu riepas platumu “b” vai divu riepu kopējo platumu “t” dubultriteņu gadījumā, ņemot vērā izgatavotāja noteiktus riepas/riteņa mezgla maksimālos izmērus. Izmērus “b” un “t” mērī riteņa rumbas augstumā, atskaitot visas marķēšanas zīmes, ribas, aizsarglentes utt. uz riepas sāniem.”; |
| --- | --- |

c)

dubļu aizsargspārnam jābūt ar kopējo platumu “q” (skat. V pielikuma 1. att.), kas ir vismaz pietiekams, lai pārsegtu riepas platumu “b” vai divu riepu kopējo platumu “t” dubultriteņu gadījumā, ņemot vērā izgatavotāja noteiktus riepas/riteņa mezgla maksimālos izmērus. Izmērus “b” un “t” mērī riteņa rumbas augstumā, atskaitot visas marķēšanas zīmes, ribas, aizsarglentes utt. uz riepas sāniem.”;

| e) | pielikuma 7.1.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “7.1.3. | Ja dubļu aizsargspārnus uzstādot samontē no vairākām daļām, starp tām nedrīkst palikt atstarpes, kas transportlīdzekļa kustības laikā varētu neaizturēt strūklas. Šī prasība ir izpildīta transportlīdzeklim ar kravu vai bez kravas, ja ikviena radiāla strūkla, kas nāk no riteņa centra pāri visam riepas virsmas, kas ir saskarē ar zemi, platumam un ir dubļu aizsargspārna robežās, vienmēr atduras pret pretšļakatu iekārtas daļu.”; |
| --- | --- | --- |

e)

pielikuma 7.1.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.1.3.

Ja dubļu aizsargspārnus uzstādot samontē no vairākām daļām, starp tām nedrīkst palikt atstarpes, kas transportlīdzekļa kustības laikā varētu neaizturēt strūklas. Šī prasība ir izpildīta transportlīdzeklim ar kravu vai bez kravas, ja ikviena radiāla strūkla, kas nāk no riteņa centra pāri visam riepas virsmas, kas ir saskarē ar zemi, platumam un ir dubļu aizsargspārna robežās, vienmēr atduras pret pretšļakatu iekārtas daļu.”;

| f) | pielikuma 7.2.1., 7.2.2. un 7.2.3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  “7.2.1. | Vienas ass gadījumā ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējā mala nedrīkst atrasties ārpus šādiem attālumiem un rādiusiem, mērot no riteņa centra, izņemot to, ka zemākās vērtības var noapaļot (skat. V pielikuma 2. att.).
  Pneimatiskā balstiekārta












  a) | Asis ar stūrējamiem vai pašpagriežamiem riteņiem: | no priekšējās malas (virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi) (C punkts) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

pielikuma 7.2.1., 7.2.2. un 7.2.3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“7.2.1.

Vienas ass gadījumā ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējā mala nedrīkst atrasties ārpus šādiem attālumiem un rādiusiem, mērot no riteņa centra, izņemot to, ka zemākās vērtības var noapaļot (skat. V pielikuma 2. att.).

Pneimatiskā balstiekārta

a)

Asis ar stūrējamiem vai pašpagriežamiem riteņiem:

no priekšējās malas (virzienā uz transportlīdzekļa priekšpusi) (C punkts)

| | uz pakaļējo malu (virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri) (A punkts) |
| --- | --- |

uz pakaļējo malu (virzienā uz transportlīdzekļa aizmuguri) (A punkts)

Rv ≤ 1,5 R

v

| b) | Asis ar nestūrējamiem riteņiem: | no priekšējās malas (C punkts) |
| --- | --- | --- |

b)

Asis ar nestūrējamiem riteņiem:

no priekšējās malas (C punkts)

| | uz pakaļējo malu (A punkts). |
| --- | --- |

uz pakaļējo malu (A punkts).

Rv ≤ 1,25 R

v

Mehāniskā balstiekārta

| a) | Vispārīgs gadījums } Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

Vispārīgs gadījums } Rv ≤ 1,8 R

v

| b) | Nestūrējami riteņi transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 t } Rv ≤ 1,5 R,
  kur R ir transportlīdzeklim uzstādītās riepas rādiuss un Rv ir attālums līdz ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējai malai (izteikts kā rādiuss). |
| --- | --- |

b)

Nestūrējami riteņi transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 t } Rv ≤ 1,5 R,

v

kur R ir transportlīdzeklim uzstādītās riepas rādiuss un Rv ir attālums līdz ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējai malai (izteikts kā rādiuss).

v

| 7.2.2. | Vairāku asu gadījumā 7.2.1. punktā noteiktās prasības nepiemēro starp vertikālajām transversālajām plaknēm, kas šķērso pirmās un pēdējās ass centru, jo tur ārējā gareniskā nosegplātne var būt taisna, lai nodrošinātu pretšļakatu iekārtas darbības nepārtrauktību (V pielikuma 4. att.). |
| --- | --- |

7.2.2.

Vairāku asu gadījumā 7.2.1. punktā noteiktās prasības nepiemēro starp vertikālajām transversālajām plaknēm, kas šķērso pirmās un pēdējās ass centru, jo tur ārējā gareniskā nosegplātne var būt taisna, lai nodrošinātu pretšļakatu iekārtas darbības nepārtrauktību (V pielikuma 4. att.).

| 7.2.3. | Attālums starp pretšļakatu iekārtas visaugstāko un viszemāko punktu (dubļu aizsargspārnu un ārējo garenisko nosegplātni), ko mēra jebkurā šķērsgriezumā, kas ir perpendikulārs dubļu aizsargspārnam (skatīt V pielikuma 1.b un 2. attēlu), nevienā punktā aiz vertikālās līnijas, kas šķērso riteņa centru vai vairāku asu gadījumā – pirmā riteņa centru, nedrīkst būt mazāks par 45 mm. Pirms minētās līnijas šo attālumu var pakāpeniski samazināt.”; |
| --- | --- |

7.2.3.

Attālums starp pretšļakatu iekārtas visaugstāko un viszemāko punktu (dubļu aizsargspārnu un ārējo garenisko nosegplātni), ko mēra jebkurā šķērsgriezumā, kas ir perpendikulārs dubļu aizsargspārnam (skatīt V pielikuma 1.b un 2. attēlu), nevienā punktā aiz vertikālās līnijas, kas šķērso riteņa centru vai vairāku asu gadījumā – pirmā riteņa centru, nedrīkst būt mazāks par 45 mm. Pirms minētās līnijas šo attālumu var pakāpeniski samazināt.”;

| g) | pievieno šādu 7.2.5. un 7.2.6. punktu:






  “7.2.5. | Pielikuma 7.2.3. un 7.2.4. punktu prasības vietēji nav iespējams ievērot, ja garenisko nosegplātni veido dažādi elementi, kuru savstarpējā kustība ir relatīva. |
| --- | --- | --- |

g)

pievieno šādu 7.2.5. un 7.2.6. punktu:

“7.2.5.

Pielikuma 7.2.3. un 7.2.4. punktu prasības vietēji nav iespējams ievērot, ja garenisko nosegplātni veido dažādi elementi, kuru savstarpējā kustība ir relatīva.

| 7.2.6. | Puspiekabes traktori ar zemu šasiju (definēti ISO 1978. gada standarta Nr. 612 6.20. punktā), proti, tādi traktori, kuru sakabes tapas pieļaujamais attālums līdz zemei ir 1 100 mm vai mazāks, var būt konstruēti tā, ka tie jāatbrīvo no 7.1.1.a, 7.1.3. un 7.2.4. punkta prasībām. Tādēļ, ja šādi traktori ir sakabē ar puspiekabi, dubļu aizsargspārni un ārējās gareniskās nosegplātnes nedrīkst pārsegt virsmu, kas atrodas tieši virs aizmugurējās ass riepām, lai novērstu pretšļakatu iekārtas iznīcināšanu. Tomēr sektoros, kas atrodas virs 60° no vertikālās līnijas, kas šķērso riteņa centru, riepu priekšpusē un aizmugurē, šo transportlīdzekļu dubļu aizsargspārniem un ārējām gareniskajām nosegplātnēm jāatbilst iepriekšminēto punktu prasībām.
  Tādēļ minētajiem transportlīdzekļiem jābūt konstruētiem tā, lai gadījumā, kad tos darbina bez puspiekabes, tie atbilstu 1. punkta prasībām.
  Lai izpildītu minētās prasības, dubļu aizsargspārni un ārējās gareniskās nosegplātnes, piemēram, var būt noņemami.”; |
| --- | --- |

7.2.6.

Puspiekabes traktori ar zemu šasiju (definēti ISO 1978. gada standarta Nr. 612 6.20. punktā), proti, tādi traktori, kuru sakabes tapas pieļaujamais attālums līdz zemei ir 1 100 mm vai mazāks, var būt konstruēti tā, ka tie jāatbrīvo no 7.1.1.a, 7.1.3. un 7.2.4. punkta prasībām. Tādēļ, ja šādi traktori ir sakabē ar puspiekabi, dubļu aizsargspārni un ārējās gareniskās nosegplātnes nedrīkst pārsegt virsmu, kas atrodas tieši virs aizmugurējās ass riepām, lai novērstu pretšļakatu iekārtas iznīcināšanu. Tomēr sektoros, kas atrodas virs 60° no vertikālās līnijas, kas šķērso riteņa centru, riepu priekšpusē un aizmugurē, šo transportlīdzekļu dubļu aizsargspārniem un ārējām gareniskajām nosegplātnēm jāatbilst iepriekšminēto punktu prasībām.

Tādēļ minētajiem transportlīdzekļiem jābūt konstruētiem tā, lai gadījumā, kad tos darbina bez puspiekabes, tie atbilstu 1. punkta prasībām.

Lai izpildītu minētās prasības, dubļu aizsargspārni un ārējās gareniskās nosegplātnes, piemēram, var būt noņemami.”;

| h) | pielikuma 7.3.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “7.3.1. | Dubļusargu platumam jāatbilst “q” izmēram noteiktajām prasībām 7.1.1. punkta c) apakšpunktā, izņemot gadījumu, kad šis dubļusargs uzstādīts dubļu aizsargspārna iekšpusē; tad tā platumam jābūt vismaz riepas protektora platumā.
  Attiecībā uz tās dubļusargu daļas, kura atrodas zem dubļu aizsargspārna, platumu jāievēro šajā punktā noteiktais nosacījums, ar 10 mm pielaidi katrā pusē.”; |
| --- | --- | --- |

h)

pielikuma 7.3.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.3.1.

Dubļusargu platumam jāatbilst “q” izmēram noteiktajām prasībām 7.1.1. punkta c) apakšpunktā, izņemot gadījumu, kad šis dubļusargs uzstādīts dubļu aizsargspārna iekšpusē; tad tā platumam jābūt vismaz riepas protektora platumā.

Attiecībā uz tās dubļusargu daļas, kura atrodas zem dubļu aizsargspārna, platumu jāievēro šajā punktā noteiktais nosacījums, ar 10 mm pielaidi katrā pusē.”;

| i) | pielikuma 7.3.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “7.3.3. | Dubļusarga apakšējas malas maksimālais augstums nedrīkst pārsniegt 200 mm (skat. V pielikuma 3. att.).
  Šo attālumu palielina līdz 300 mm pēdējai asij, ja ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējas malas radiālais attālums Rv nepārsniedz uz šīs ass uzstādīto riteņu riepu rādiusu.
  Dubļusarga apakšējās malas maksimālo augstumu no zemes var palielināt līdz 300 mm, ja ražotājs uzskata, ka tas tehniski pieļaujams, vadoties pēc balstiekārtas parametriem.”; |
| --- | --- | --- |

i)

pielikuma 7.3.3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“7.3.3.

Dubļusarga apakšējas malas maksimālais augstums nedrīkst pārsniegt 200 mm (skat. V pielikuma 3. att.).

Šo attālumu palielina līdz 300 mm pēdējai asij, ja ārējās gareniskās nosegplātnes apakšējas malas radiālais attālums Rv nepārsniedz uz šīs ass uzstādīto riteņu riepu rādiusu.

v

Dubļusarga apakšējās malas maksimālo augstumu no zemes var palielināt līdz 300 mm, ja ražotājs uzskata, ka tas tehniski pieļaujams, vadoties pēc balstiekārtas parametriem.”;

| j) | pielikuma 7.3.5. punktā atsauci “4.b zīm.” aizstāj ar atsauci “V pielikuma 4. att.”; |
| --- | --- |

j)

pielikuma 7.3.5. punktā atsauci “4.b zīm.” aizstāj ar atsauci “V pielikuma 4. att.”;

| k) | pielikuma 9.3.2.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “9.3.2.1. | Pretšļakatu ierīces apakšējā mala nedrīkst atrasties augstāk par 200 mm no zemes.
  Dubļusarga apakšējās malas maksimālo augstumu no zemes var palielināt līdz 300 mm, ja ražotājs uzskata, ka tas tehniski pieļaujams, vadoties pēc balstiekārtas parametriem.”; |
| --- | --- | --- |

k)

pielikuma 9.3.2.1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“9.3.2.1.

Pretšļakatu ierīces apakšējā mala nedrīkst atrasties augstāk par 200 mm no zemes.

Dubļusarga apakšējās malas maksimālo augstumu no zemes var palielināt līdz 300 mm, ja ražotājs uzskata, ka tas tehniski pieļaujams, vadoties pēc balstiekārtas parametriem.”;

| l) | pievieno šādu 10. punktu:






  “10. | Vairāku asu gadījumā vienas ass pretšļakatu iekārta, kas nav vistālāk aizmugurē, drīkst nenosegt visu riepas protektora platumu, ja vietēji pastāv pretšļakatu iekārtas un asu, balstiekārtas vai šasijas struktūras sadures iespēja.”; |
| --- | --- | --- |

l)

pievieno šādu 10. punktu:

“10.

Vairāku asu gadījumā vienas ass pretšļakatu iekārta, kas nav vistālāk aizmugurē, drīkst nenosegt visu riepas protektora platumu, ja vietēji pastāv pretšļakatu iekārtas un asu, balstiekārtas vai šasijas struktūras sadures iespēja.”;

| m) | pielikuma papildinājumu svītro; |
| --- | --- |

m)

pielikuma papildinājumu svītro;

| n) | pievieno šādu 1. un 2. papildinājumu:“
  1. papildinājums
  INFORMĀCIJAS DOKUMENTS Nr. (. .) ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻA EK TIPA APSTIPRINĀJUMU SAISTĪBĀ AR PRETŠĻAKATU IERĪČU UZSTĀDĪŠANU (DIREKTĪVA 91/226/EEK, KURĀ JAUNĀKIE GROZĪJUMI IZDARĪTI AR DIREKTĪVU 2010/19/ES (4)


  (Paskaidrojumus skatīt Direktīvas 2007/46/EK I pielikumā)

  Turpmāk norādītā informācijā attiecīgā gadījumā jāiesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šā formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.
  Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniska vadība, tad jāiesniedz informācija par to darbību.
  0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA
  0.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):
  0.2.   Tips:






  0.2.1. | Komercnosaukums(-i) (ja ir): |
| --- | --- | --- |

n)

pievieno šādu 1. un 2. papildinājumu:

1. papildinājums

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS Nr. (. .) ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻA EK TIPA APSTIPRINĀJUMU SAISTĪBĀ AR PRETŠĻAKATU IERĪČU UZSTĀDĪŠANU (DIREKTĪVA 91/226/EEK, KURĀ JAUNĀKIE GROZĪJUMI IZDARĪTI AR DIREKTĪVU 2010/19/ES (4)

(Paskaidrojumus skatīt Direktīvas 2007/46/EK I pielikumā)

Turpmāk norādītā informācijā attiecīgā gadījumā jāiesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visi rasējumi jāiesniedz atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai šā formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tiem jābūt pietiekami detalizētiem.

Ja sistēmām, sastāvdaļām vai atsevišķām tehniskām vienībām ir elektroniska vadība, tad jāiesniedz informācija par to darbību.

0.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

0.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

0.2.   Tips:

0.2.1.

Komercnosaukums(-i) (ja ir):

0.3.   Tipa identifikācija, kas marķēta uz transportlīdzekļa (b):

| 0.3.1. | Minētā marķējuma atrašanās vieta: |
| --- | --- |

0.3.1.

Minētā marķējuma atrašanās vieta:

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (c):

0.5.   Ražotāja nosaukums un adrese:

0.8.   Montāžas uzņēmuma(-u) adrese(-es):

1.   TRANSPORTLĪDZEKĻA UZBŪVES VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

1.1.   Tipveida transportlīdzekļa fotoattēli un/vai rasējumi:

1.3.   Asu un riteņu skaits:

| 1.3.1. | Asu ar dubultiem riteņiem skaits un novietojums: |
| --- | --- |

1.3.1.

Asu ar dubultiem riteņiem skaits un novietojums:

| 1.3.2. | Vadāmo asu skaits un novietojums: |
| --- | --- |

1.3.2.

Vadāmo asu skaits un novietojums:

2.   MASAS UN IZMĒRI (f) (g)

(kg un mm) (vajadzības gadījumā skatīt rasējumu)

2.1.   Garenbāze(-es) (pie pilnas slodzes) (g) (l):

2.6.   Masa darba kārtībā (maksimālā un minimālā masa katram variantam)

Transportlīdzekļa pašmasa ar virsbūvi un velkošam transportlīdzeklim, kas nav M1 kategorijas transportlīdzeklis, – ar sakabes ierīci, ja to piegādā ražotājs, transportlīdzeklim esot darba kārtībā, vai šasijas masa, vai šasijas masa ar kabīni un bez virsbūves un/vai sakabes ierīces, ja ražotājs nepiegādā virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni, ja tos piegādā, un vadītāju, un attiecībā uz autobusiem – apkalpes locekli, ja transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta) (h) (maksimālā un minimālā masa katram variantam):

| 2.6.1. | Šīs pašmasas sadalījums pa asīm un, attiecībā uz puspiekabēm vai piekabēm ar centrāli novietotu asi, slodze sakabes punktā (maksimālā un minimālā vērtība katram variantam): |
| --- | --- |

2.6.1.

Šīs pašmasas sadalījums pa asīm un, attiecībā uz puspiekabēm vai piekabēm ar centrāli novietotu asi, slodze sakabes punktā (maksimālā un minimālā vērtība katram variantam):

2.8.   Ražotāja noteiktā tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa (i) (3):

9.   VIRSBŪVE

9.20.   Pretšļakatu iekārta

| 9.20.0. | Uzstādīta: jā/nē/nepilnīgi (1) |
| --- | --- |

9.20.0.

Uzstādīta: jā/nē/nepilnīgi (1)

| 9.20.1. | Īss transportlīdzekļa apraksts attiecībā uz pretšļakatu iekārtu un tās sastāvdaļām: |
| --- | --- |

9.20.1.

Īss transportlīdzekļa apraksts attiecībā uz pretšļakatu iekārtu un tās sastāvdaļām:

| 9.20.2. | Detalizēti rasējumi par pretšļakatu iekārtu un tās novietojumu uz transportlīdzekļa, norādot izmērus, kas minēti Direktīvas 91/226/EEK V pielikuma attēlos, ņemot vērā visvairāk uz āru izvirzītās riepas/riteņa kombinācijas: |
| --- | --- |

9.20.2.

Detalizēti rasējumi par pretšļakatu iekārtu un tās novietojumu uz transportlīdzekļa, norādot izmērus, kas minēti Direktīvas 91/226/EEK V pielikuma attēlos, ņemot vērā visvairāk uz āru izvirzītās riepas/riteņa kombinācijas:

| 9.20.3. | Pretšļakatu ierīces(ierīču) apstiprinājuma numurs(-i), ja zināms(-i): |
| --- | --- |

9.20.3.

Pretšļakatu ierīces(ierīču) apstiprinājuma numurs(-i), ja zināms(-i):

Datums, mape

2. papildinājums

Image

Papildpielikums

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS Nr. (. .) ATTIECĪBĀ UZ TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMU SAISTĪBĀ AR DIREKTĪVU 91/226/EEK, KURĀ JAUNĀKIE GROZĪJUMI IZDARĪTI AR DIREKTĪVU 2010/19/ES

1.   Papildu informācija

| 1.1. | Pretšļakatu ierīču raksturojums (tips, īss apraksts, preču zīme vai nosaukums, detaļas tipa apstiprinājuma numurs(-i)): |
| --- | --- |

1.1.

Pretšļakatu ierīču raksturojums (tips, īss apraksts, preču zīme vai nosaukums, detaļas tipa apstiprinājuma numurs(-i)):

5.   Piezīmes (ja ir):

---

(1)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.”;

1

(2)  Svītrot, ja neattiecas.

2

(3)  OV L 168, 26.6.1978., 45. lpp.”;

3

(4)  Attiecībā uz N 1 kategorijas transportlīdzekļiem un tiem N 2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru tehniski pieļaujamā maksimālā pilnā masa nepārsniedz 7,5 tonnas, saskaņā ar šīs direktīvas III pielikuma 0.1. punktā paredzēto atkāpi var izmantot informācijas dokumentu Direktīvas 78/549/EEK II pielikumā.

4

---

II PIELIKUMS

“V PIELIKUMS

ATTĒLI

1.a   attēls

Dubļu aizsargspārna (a) platums (q) un ārējās gareniskās nosegplātnes (j) novietojums

Image

1.b   attēls

Ārējās gareniskās nosegplātnes mērījuma paraugs

Image

2.   attēls

Dubļu aizsargspārna un ārējās gareniskās nosegplātnes izmēri

Image

3.   attēls

Dubļu aizsargspārna un dubļusarga novietojums

Image

4.   attēls

Uzbūves rasējums par pretšļakatu sistēmu (dubļu aizsargspārnus, dubļusargs un ārējā gareniskā nosegplātne) ar pretšļakatu ierīcēm (enerģijas absorbēšanas tipa) vairākām asīm

Image

5.   attēls

Uzbūves rasējums par pretšļakatu sistēmu ar pretšļakatu ierīcēm (enerģijas absorbēšanas tipa) asīm, kas aprīkotas ar nestūrējamiem vai pašpagriežamiem riteņiem

(III pielikums – 6.2. un 8. punkts)

Image

Image

6.   attēls

Uzbūves rasējums par pretšļakatu sistēmu ar pretšļakatu ierīcēm (gaisa un ūdens nošķiršanas tipa) asīm, kas aprīkotas ar stūrējamiem, nestūrējamiem vai pašpagriežamiem riteņiem

Image

7.   attēls

Uzbūves rasējums par pretšļakatu sistēmu ar pretšļakatu ierīcēm (dubļu aizsargspārns, dubļusargs un ārējā gareniskā nosegplātne) vairākām asīm, ja attālums starp riepām nepārsniedz 300 mm

Image

8.   attēls

Testu stends enerģijas absorbēšanas tipa pretšļakatu ierīcēm

(II pielikuma 1. papildinājums)

Image

9.   attēls

Testu stends gaisa un ūdens nošķiršanas tipa pretšļakatu ierīcēm

(II pielikuma 2. papildinājums)

Image

Image

”

---

LĒMUMI

| 20.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/38

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 19. marts)

par harmonizētiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumiem) Eiropas Savienībā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 1644)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/166/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmumu) (1), un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | i2010 politika, kas ir Eiropas informācijas sabiedrības stratēģiskais satvars (2), veicina atvērtu un konkurējošu digitālo ekonomiku Eiropas Savienībā un uzsver informācijas un sakaru tehnoloģiju kā iekļautības un dzīves kvalitātes virzītājspēku. Papildinošu sakaru līdzekļu izstrāde varētu sekmēt darba ražīgumu un izaugsmi mobilās telefonijas tirgū. |
| --- | --- |

(1)

i2010 politika, kas ir Eiropas informācijas sabiedrības stratēģiskais satvars (2), veicina atvērtu un konkurējošu digitālo ekonomiku Eiropas Savienībā un uzsver informācijas un sakaru tehnoloģiju kā iekļautības un dzīves kvalitātes virzītājspēku. Papildinošu sakaru līdzekļu izstrāde varētu sekmēt darba ražīgumu un izaugsmi mobilās telefonijas tirgū.

| (2) | Savienojamības lietojumus jūras satiksmē izmanto kravas un pasažieru kuģos, kas peld teritoriālajās jūrās un starptautiskajos ūdeņos Eiropas Savienībā, un pēc mēroga tie bieži ir raksturīgi visas Eiropas vai valstu savstarpējai satiksmei. Sistēmas, kas sniedz mobilo sakaru pakalpojumus kuģos (“MCV pakalpojumi”), cenšas papildināt esošo mobilo savienojamību, darbojoties tajos Eiropas Savienības dalībvalstu teritoriālo jūru – kas definētas ANO Jūras tiesību konvencijā – apgabalos, kurus neaptver sauszemes mobilie tīkli, uz ko attiecas Komisijas 2009. gada 16. oktobra Lēmums 2009/766/EK par 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu sauszemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus (3). Koordinētai pieejai šādu MCV pakalpojumu reglamentēšanai būtu jāatbalsta vienotā tirgus mērķi un jāspēj uzlabot GSM pakalpojumu pieejamību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Savienojamības lietojumus jūras satiksmē izmanto kravas un pasažieru kuģos, kas peld teritoriālajās jūrās un starptautiskajos ūdeņos Eiropas Savienībā, un pēc mēroga tie bieži ir raksturīgi visas Eiropas vai valstu savstarpējai satiksmei. Sistēmas, kas sniedz mobilo sakaru pakalpojumus kuģos (“MCV pakalpojumi”), cenšas papildināt esošo mobilo savienojamību, darbojoties tajos Eiropas Savienības dalībvalstu teritoriālo jūru – kas definētas ANO Jūras tiesību konvencijā – apgabalos, kurus neaptver sauszemes mobilie tīkli, uz ko attiecas Komisijas 2009. gada 16. oktobra Lēmums 2009/766/EK par 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu sauszemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus (3). Koordinētai pieejai šādu MCV pakalpojumu reglamentēšanai būtu jāatbalsta vienotā tirgus mērķi un jāspēj uzlabot GSM pakalpojumu pieejamību Eiropas Savienībā.

| (3) | Radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikumu harmonizēšanai visā Eiropas Savienībā jāveicina MCV pakalpojumu izvēršana un uzsākšana Eiropas Savienībā ar galveno mērķi izvairīties no kaitīgiem traucējumiem sauszemes mobilajos tīklos un novērst pieslēgšanos sistēmām, kas sniedz MCV pakalpojumus, ja ir iespējams pieslēgties sauszemes mobilajiem tīkliem. |
| --- | --- |

(3)

Radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikumu harmonizēšanai visā Eiropas Savienībā jāveicina MCV pakalpojumu izvēršana un uzsākšana Eiropas Savienībā ar galveno mērķi izvairīties no kaitīgiem traucējumiem sauszemes mobilajos tīklos un novērst pieslēgšanos sistēmām, kas sniedz MCV pakalpojumus, ja ir iespējams pieslēgties sauszemes mobilajiem tīkliem.

| (4) | Atbilstīgi Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktam Eiropas Komisija ir pilnvarojusi (4) Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (turpmāk “CEPT”) identificēt tehniskos un ekspluatācijas nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu izvairīšanos no kaitīgiem traucējumiem, ko GSM sistēmas, kuras 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslās lieto kuģos dalībvalstu teritoriālajās jūrās, rada esošajiem sauszemes mobilajiem tīkliem, arī šo teritoriālo jūru apgabalos, kur pakalpojumus sniedz šie tīkli, un lai nodrošinātu, ka sauszemes mobilās galiekārtas netiek pieslēgtas tādai sistēmai, kad to ekspluatē teritoriālajās jūrās, un lai netiktu traucēta mobilo galiekārtu pieslēgšanās sauszemes tīkliem. Šā lēmuma pamatā ir ar Eiropas Komisijas pilnvarojumu veiktie CEPT tehniskie pētījumi, kas aprakstīti CEPT 28. ziņojumā (5). |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktam Eiropas Komisija ir pilnvarojusi (4) Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (turpmāk “CEPT”) identificēt tehniskos un ekspluatācijas nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu izvairīšanos no kaitīgiem traucējumiem, ko GSM sistēmas, kuras 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslās lieto kuģos dalībvalstu teritoriālajās jūrās, rada esošajiem sauszemes mobilajiem tīkliem, arī šo teritoriālo jūru apgabalos, kur pakalpojumus sniedz šie tīkli, un lai nodrošinātu, ka sauszemes mobilās galiekārtas netiek pieslēgtas tādai sistēmai, kad to ekspluatē teritoriālajās jūrās, un lai netiktu traucēta mobilo galiekārtu pieslēgšanās sauszemes tīkliem. Šā lēmuma pamatā ir ar Eiropas Komisijas pilnvarojumu veiktie CEPT tehniskie pētījumi, kas aprakstīti CEPT 28. ziņojumā (5).

| (5) | CEPT ziņojumā aplūkotā sistēma, kas sniedz MCV pakalpojumus, sastāv no vienas vai vairākām pikošūnu bāzes stacijām (kuģu BS) kuģī un ļauj piekļūt GSM pamattīklam ar atvilces maršrutēšanas līniju, piemēram, caur pavadoni, izmantojot citas spektra daļas, nevis 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslas. Šādā sistēmā kuģa BS apkalpo GSM viesabonēšanas mobilos termināļus, kas ir kuģa pasažieru vai komandas rīcībā, sniedzot savienojamību GSM-900 un/vai GSM-1 800 frekvenču joslās, kad kuģis ir starptautiskajos ūdeņos vai teritoriālo jūru apgabalos, kur nav sauszemes mobilā tīkla pārklājuma vai tas nav pietiekams. |
| --- | --- |

(5)

CEPT ziņojumā aplūkotā sistēma, kas sniedz MCV pakalpojumus, sastāv no vienas vai vairākām pikošūnu bāzes stacijām (kuģu BS) kuģī un ļauj piekļūt GSM pamattīklam ar atvilces maršrutēšanas līniju, piemēram, caur pavadoni, izmantojot citas spektra daļas, nevis 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslas. Šādā sistēmā kuģa BS apkalpo GSM viesabonēšanas mobilos termināļus, kas ir kuģa pasažieru vai komandas rīcībā, sniedzot savienojamību GSM-900 un/vai GSM-1 800 frekvenču joslās, kad kuģis ir starptautiskajos ūdeņos vai teritoriālo jūru apgabalos, kur nav sauszemes mobilā tīkla pārklājuma vai tas nav pietiekams.

| (6) | CEPT ziņojumā secināts, ka sistēmas, kas sniedz MCV pakalpojumus, nav izmantojamas tuvāk kā divas jūras jūdzes no piekrastes valsts bāzes līnijas. Tajā uzskaitīti vairāki tehniski un ekspluatācijas nosacījumi šādu sistēmu izmantošanai teritoriālajās jūrās divu līdz divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas. |
| --- | --- |

(6)

CEPT ziņojumā secināts, ka sistēmas, kas sniedz MCV pakalpojumus, nav izmantojamas tuvāk kā divas jūras jūdzes no piekrastes valsts bāzes līnijas. Tajā uzskaitīti vairāki tehniski un ekspluatācijas nosacījumi šādu sistēmu izmantošanai teritoriālajās jūrās divu līdz divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas.

| (7) | MCV iekārtas, uz kurām attiecas šis lēmums, ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvas 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpēju atzīšanu (6) darbības jomā. Atbilstība attiecīgajiem minētajā direktīvā norādītajiem harmonizētajiem standartiem GSM-900 un/vai GSM-1 800 ļauj uzskatīt, ka ir izpildītas tās prasības, un tādējādi ir atļauts šādas iekārtas laist tirgū. |
| --- | --- |

(7)

MCV iekārtas, uz kurām attiecas šis lēmums, ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvas 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpēju atzīšanu (6) darbības jomā. Atbilstība attiecīgajiem minētajā direktīvā norādītajiem harmonizētajiem standartiem GSM-900 un/vai GSM-1 800 ļauj uzskatīt, ka ir izpildītas tās prasības, un tādējādi ir atļauts šādas iekārtas laist tirgū.

| (8) | Lai gan ir Eiropas Telekomunikāciju standartu institūta izdotie harmonizētie standarti, kas nosaka tehniskās prasības, lai varētu atļaut laist tirgū šīm prasībām atbilstošas GSM iekārtas, un šādas GSM iekārtas var lietot sistēmās, kas sniedz MCV pakalpojumus, tomēr ir jānosaka konkrētas ekspluatācijas vērtības, kuras ir jāievēro sistēmās, kas sniedz MCV pakalpojumus teritoriālajās jūrās, – lai novērstu kaitīgus traucējumus sauszemes tīkliem. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan ir Eiropas Telekomunikāciju standartu institūta izdotie harmonizētie standarti, kas nosaka tehniskās prasības, lai varētu atļaut laist tirgū šīm prasībām atbilstošas GSM iekārtas, un šādas GSM iekārtas var lietot sistēmās, kas sniedz MCV pakalpojumus, tomēr ir jānosaka konkrētas ekspluatācijas vērtības, kuras ir jāievēro sistēmās, kas sniedz MCV pakalpojumus teritoriālajās jūrās, – lai novērstu kaitīgus traucējumus sauszemes tīkliem.

| (9) | Tādēļ šā lēmuma pielikumā ir iekļautas visas CEPT ziņojumā uzskaitītās tehniskās un ekspluatācijas prasības. Ir paredzams, ka šīs prasības, kas ir GSM standartu adaptējamo parametru robežās, nodrošinās, ka varēs pastāvēt līdzās sistēmas, kas nodrošina MCV pakalpojumus, sauszemes GSM/UMTS tīkli 900 un 1 800 MHz frekvenču joslās un īsa darbības rādiusa aeronavigācijas radiosistēmas (RSBN sistēmas), kas darbojas 862–960 MHz frekvenču joslā. Šajās prasībās ietilpst kaitīgo traucējumu mazināšanas paņēmieni, kas balstās uz konkrētiem GSM sistēmas ekspluatācijas parametriem, taču var tikt izmantoti arī citi līdzekļi un kaitīgo traucējumu mazināšanas paņēmieni, ja tie dod tāda paša līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ šā lēmuma pielikumā ir iekļautas visas CEPT ziņojumā uzskaitītās tehniskās un ekspluatācijas prasības. Ir paredzams, ka šīs prasības, kas ir GSM standartu adaptējamo parametru robežās, nodrošinās, ka varēs pastāvēt līdzās sistēmas, kas nodrošina MCV pakalpojumus, sauszemes GSM/UMTS tīkli 900 un 1 800 MHz frekvenču joslās un īsa darbības rādiusa aeronavigācijas radiosistēmas (RSBN sistēmas), kas darbojas 862–960 MHz frekvenču joslā. Šajās prasībās ietilpst kaitīgo traucējumu mazināšanas paņēmieni, kas balstās uz konkrētiem GSM sistēmas ekspluatācijas parametriem, taču var tikt izmantoti arī citi līdzekļi un kaitīgo traucējumu mazināšanas paņēmieni, ja tie dod tāda paša līmeņa aizsardzību.

| (10) | Nevar uzskatīt, ka šis lēmums uzliek pienākumus dalībvalstīm, kurām nav teritoriālo jūru. Tas neskar MCV pakalpojumu atļaušanu, kas neietilpst šā lēmuma darbības jomā, bet kam var būt vajadzīga dalībvalstu rīcība, kas atbilst ES tiesību aktiem attiecībā uz tām piederīgajiem kuģiem. |
| --- | --- |

(10)

Nevar uzskatīt, ka šis lēmums uzliek pienākumus dalībvalstīm, kurām nav teritoriālo jūru. Tas neskar MCV pakalpojumu atļaušanu, kas neietilpst šā lēmuma darbības jomā, bet kam var būt vajadzīga dalībvalstu rīcība, kas atbilst ES tiesību aktiem attiecībā uz tām piederīgajiem kuģiem.

| (11) | Dalībvalstīm jācenšas iespējami drīz 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslas pilnībā atvēlēt sistēmām, kas nodrošina MCV pakalpojumus bez traucējumiem un bez aizsardzības to teritoriālajās jūrās, lai, piemēram, izvairītos no tiesību turētāju diskriminācijas šajās frekvenču joslās. Tomēr, ja apstākļi valstī neļauj joslas atvēlēt pilnībā, dalībvalstis var atvēlēt mazāku frekvenču spektra daļu, bet tām jāatvēl vismaz 2 MHz no frekvenču spektra augšupsaitei un 2 MHz no frekvenču spektra lejupsaitei, jo šāds frekvenču spektra apjoms tiek uzskatīts par minimāli nepieciešamu MCV pakalpojumu darbībai. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm jācenšas iespējami drīz 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslas pilnībā atvēlēt sistēmām, kas nodrošina MCV pakalpojumus bez traucējumiem un bez aizsardzības to teritoriālajās jūrās, lai, piemēram, izvairītos no tiesību turētāju diskriminācijas šajās frekvenču joslās. Tomēr, ja apstākļi valstī neļauj joslas atvēlēt pilnībā, dalībvalstis var atvēlēt mazāku frekvenču spektra daļu, bet tām jāatvēl vismaz 2 MHz no frekvenču spektra augšupsaitei un 2 MHz no frekvenču spektra lejupsaitei, jo šāds frekvenču spektra apjoms tiek uzskatīts par minimāli nepieciešamu MCV pakalpojumu darbībai.

| (12) | Lai nodrošinātu šajā lēmumā paredzēto nosacījumu ilgstošu atbilstību, ņemot vērā straujās izmaiņas radiofrekvenču spektra vidē, valstu pārvaldes iestādēm, ja iespējams, jāuzrauga, kā MCV pakalpojumu iekārtas izmanto radiofrekvenču spektru, – lai varētu aktīvi pārskatīt šo lēmumu. Šādā pārskatīšanā ņem vērā tehnoloģijas attīstību un pārbauda, vai sākotnējie pieņēmumi par MCV pakalpojumu darbību joprojām uzskatāmi par atbilstošiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu šajā lēmumā paredzēto nosacījumu ilgstošu atbilstību, ņemot vērā straujās izmaiņas radiofrekvenču spektra vidē, valstu pārvaldes iestādēm, ja iespējams, jāuzrauga, kā MCV pakalpojumu iekārtas izmanto radiofrekvenču spektru, – lai varētu aktīvi pārskatīt šo lēmumu. Šādā pārskatīšanā ņem vērā tehnoloģijas attīstību un pārbauda, vai sākotnējie pieņēmumi par MCV pakalpojumu darbību joprojām uzskatāmi par atbilstošiem.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma mērķis ir harmonizēt tehniskos nosacījumus 900 MHz un 1 800 Hz frekvenču joslu pieejamībai un efektīvai izmantošanai sistēmām, kas nodrošina mobilo sakaru pakalpojumus kuģos Eiropas Savienības teritoriālajās jūrās.

2. pants

Šajā lēmumā:

| 1) | “mobilo sakaru pakalpojumi kuģos (MCV pakalpojumi)” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (7) 2. panta c) punktā definētie elektronisko sakaru pakalpojumi, ko sniedz uzņēmums, lai dotu iespēju cilvēkiem kuģī sazināties publiskajos sakaru tīklos, izmantojot GSM sistēmu, bez tieša savienojuma ar sauszemes mobilajiem tīkliem; |
| --- | --- |

1)

“mobilo sakaru pakalpojumi kuģos (MCV pakalpojumi)” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (7) 2. panta c) punktā definētie elektronisko sakaru pakalpojumi, ko sniedz uzņēmums, lai dotu iespēju cilvēkiem kuģī sazināties publiskajos sakaru tīklos, izmantojot GSM sistēmu, bez tieša savienojuma ar sauszemes mobilajiem tīkliem;

| 2) | “900 MHz frekvenču josla” nozīmē 880–915 MHz frekvenču joslu augšupsaitei (galiekārtas raida, bāzes stacijas uztver) un 925–960 MHz frekvenču joslu lejupsaitei (bāzes stacijas raida, galiekārtas uztver); |
| --- | --- |

2)

“900 MHz frekvenču josla” nozīmē 880–915 MHz frekvenču joslu augšupsaitei (galiekārtas raida, bāzes stacijas uztver) un 925–960 MHz frekvenču joslu lejupsaitei (bāzes stacijas raida, galiekārtas uztver);

| 3) | “1 800 MHz frekvenču josla” nozīmē 1 710–1 785 MHz frekvenču joslu augšupsaitei (galiekārtas raida, bāzes stacijas uztver) un 1 805–1 880 MHz frekvenču joslu lejupsaitei (bāzes stacijas raida, galiekārtas uztver); |
| --- | --- |

3)

“1 800 MHz frekvenču josla” nozīmē 1 710–1 785 MHz frekvenču joslu augšupsaitei (galiekārtas raida, bāzes stacijas uztver) un 1 805–1 880 MHz frekvenču joslu lejupsaitei (bāzes stacijas raida, galiekārtas uztver);

| 4) | “GSM sistēma” ir elektronisko sakaru tīkls, kas atbilst Eiropas Telekomunikāciju standartu institūta publicētajiem GSM standartiem, jo īpaši EN 301 502 un EN 301 511; |
| --- | --- |

4)

“GSM sistēma” ir elektronisko sakaru tīkls, kas atbilst Eiropas Telekomunikāciju standartu institūta publicētajiem GSM standartiem, jo īpaši EN 301 502 un EN 301 511;

| 5) | “bez traucējumiem un bez aizsardzības” nozīmē, ka nedrīkst radīt kaitīgus traucējumus nevienam radiosakaru dienestam un nedrīkst prasīt šo pakalpojumu aizsardzību no kaitīgiem traucējumiem, ko rada citi radiosakaru dienesti; |
| --- | --- |

5)

“bez traucējumiem un bez aizsardzības” nozīmē, ka nedrīkst radīt kaitīgus traucējumus nevienam radiosakaru dienestam un nedrīkst prasīt šo pakalpojumu aizsardzību no kaitīgiem traucējumiem, ko rada citi radiosakaru dienesti;

| 6) | “teritoriālā jūra” ir jāsaprot ANO Jūras tiesību konvencijā noteiktajā nozīmē; |
| --- | --- |

6)

“teritoriālā jūra” ir jāsaprot ANO Jūras tiesību konvencijā noteiktajā nozīmē;

| 7) | “kuģa bāzes raiduztvērēja stacija (kuģa BS)” ir mobilā pikošūna, kas atrodas kuģī un balsta GSM pakalpojumus 900 MHz un/vai 1 800 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

7)

“kuģa bāzes raiduztvērēja stacija (kuģa BS)” ir mobilā pikošūna, kas atrodas kuģī un balsta GSM pakalpojumus 900 MHz un/vai 1 800 MHz frekvenču joslā.

3. pants

Ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā dalībvalstis atvēl vismaz 2 MHz frekvenču spektra augšupsaitei un 2 MHz attiecīgā sapārotā frekvenču spektra lejupsaitei 900 MHz un/vai 1 800 MHz frekvenču joslās sistēmām, kas sniedz MCV pakalpojumus bez traucējumiem un bez aizsardzības to teritoriālajās jūrās, un nodrošina šo sistēmu atbilstību šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

4. pants

Dalībvalstis pastāvīgi uzrauga, kā to teritoriālajās jūrās MCV pakalpojumu sniedzējas sistēmas izmanto 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslas, jo sevišķi attiecībā uz visu šā lēmuma 3. pantā noteikto nosacījumu nozīmības nepārtrauktību un kaitīgu traucējumu gadījumiem.

5. pants

Dalībvalstis iesniedz Eiropas Komisijai ziņojumu par konstatēto sakarā ar šā lēmuma 4. pantā minēto uzraudzību. Attiecīgos gadījumos Eiropas Komisija pārskata šo lēmumu.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 19. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Neelie KROES

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  COM(2005) 229 galīgā redakcija, 2005. gada 1. jūnijs.

2

(3)  OV L 274, 20.10.2009., 32. lpp.

3

(4)  Mandate to the CEPT on Mobile Communication services on vessels (Mandāts CEPT par mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos), 2008. gada 8. jūlijs.

4

Mandate to the CEPT on Mobile Communication services on vessels

CEPT

(5)  Final report from CEPT to the European Commission in response to the EC Mandate on mobile communication services on-board vessels (MCV) (CEPT galīgais ziņojums Eiropas Komisijai sakarā ar mandātu CEPT par mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos), 2009. gada 1. jūlijs.

5

Final report from CEPT to the European Commission in response to the EC Mandate on mobile communication services on-board vessels

MCV

CEPT

CEPT

(6)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

6

(7)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

7

---

PIELIKUMS

Nosacījumi, kas jāievēro sistēmā, kura sniedz MCV pakalpojumus Eiropas Savienības dalībvalstu teritoriālajās jūrās, lai izvairītos no kaitīgiem traucējumiem sauszemes mobilajiem tīkliem

Jāievēro šādi nosacījumi:

| 1) | sistēmu, kas sniedz MCV pakalpojumus, neizmanto tuvāk kā divas jūras jūdzes (1) no bāzes līnijas, kas definēta ANO Jūras tiesību konvencijā; |
| --- | --- |

1)

sistēmu, kas sniedz MCV pakalpojumus, neizmanto tuvāk kā divas jūras jūdzes (1) no bāzes līnijas, kas definēta ANO Jūras tiesību konvencijā;

| 2) | divu līdz divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas kuģu BS izmanto tikai iekštelpu antenas; |
| --- | --- |

2)

divu līdz divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas kuģu BS izmanto tikai iekštelpu antenas;

| 3) | mobilajām galiekārtām izmantošanai kuģos un kuģu BS nosakāmie ierobežojumi:






  Parametrs | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Pārraides jauda/jaudas blīvums | Mobilajām galiekārtām 900 MHz frekvenču joslā, kuras izmanto kuģos un kuras vada kuģu BS, maksimālā izstarotā izejas jauda:
  5 dBm |
| Mobilajām galiekārtām 1 800 MHz frekvenču joslā, kuras izmanto kuģos un kuras vada kuģu BS, maksimālā izstarotā izejas jauda:
  0 dBm |
| Bāzes stacijām kuģos maksimālais jaudas blīvums, kas izmērīts kuģa ārpusē un attiecināts uz mērantenu ar pastiprinājumu 0 dBi:
  – 80 dBm/200 kHz |
| Kanālu piekļuves un aizņemšanas noteikumi | Izmanto traucējumu mazināšanas metodes, kas sniedz rezultātus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi šādiem traucējumu mazināšanas faktoriem, balstoties uz GSM standartiem:






  — | divu līdz trīs jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas kuģī izmantojamā mobilās galiekārtas uztvērēja jutīgums un pārtrauces slieksnis (ACCMIN
   (2) un RXLEV
   (3) minimālais līmenis) ir vienāds vai lielāks par – 70 dBm/200 kHz, un triju līdz divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas tas ir vienāds vai lielāks par – 75 dBm/200 kHz, |

3)

mobilajām galiekārtām izmantošanai kuģos un kuģu BS nosakāmie ierobežojumi:

Parametrs

Apraksts

Pārraides jauda/jaudas blīvums

Mobilajām galiekārtām 900 MHz frekvenču joslā, kuras izmanto kuģos un kuras vada kuģu BS, maksimālā izstarotā izejas jauda:

5 dBm

Mobilajām galiekārtām 1 800 MHz frekvenču joslā, kuras izmanto kuģos un kuras vada kuģu BS, maksimālā izstarotā izejas jauda:

0 dBm

Bāzes stacijām kuģos maksimālais jaudas blīvums, kas izmērīts kuģa ārpusē un attiecināts uz mērantenu ar pastiprinājumu 0 dBi:

– 80 dBm/200 kHz

Kanālu piekļuves un aizņemšanas noteikumi

Izmanto traucējumu mazināšanas metodes, kas sniedz rezultātus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi šādiem traucējumu mazināšanas faktoriem, balstoties uz GSM standartiem:

—

divu līdz trīs jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas kuģī izmantojamā mobilās galiekārtas uztvērēja jutīgums un pārtrauces slieksnis (ACCMIN
   (2) un RXLEV
   (3) minimālais līmenis) ir vienāds vai lielāks par – 70 dBm/200 kHz, un triju līdz divpadsmit jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas tas ir vienāds vai lielāks par – 75 dBm/200 kHz,

| — | MCV sistēmas augšupsaites virzienā ir aktivēta pārraide ar pārtrauci (4), |
| --- | --- |

—

MCV sistēmas augšupsaites virzienā ir aktivēta pārraide ar pārtrauci (4),

| — | kuģa BS ir iestatīta minimālā sinhronizācijas apsteidzes (5) vērtība. |
| --- | --- |

—

kuģa BS ir iestatīta minimālā sinhronizācijas apsteidzes (5) vērtība.

---

(1)  Viena jūras jūdze ir 1 852 m.

(2)  ACCMIN (RX_LEV_ACCESS_MIN); aprakstīts GSM standartā ETSI TS 144 018.

(3)  RXLEV (RXLEV-FULL-SERVING-CELL); aprakstīts GSM standartā ETSI TS 148 008.

(4)  Pārraide ar pārtrauci jeb DTX; aprakstīta GSM standartā ETSI TS 148 008.

(5)  Sinhronizācijas apsteidze; aprakstīta GSM standartā ETSI TS 144 018.

---

IETEIKUMI

| 20.3.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 72/42

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2010. gada 19. marts)

par mobilo sakaru pakalpojumu kuģos (MCV pakalpojumu) sistēmu atļaušanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/167/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) (1) un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | i2010 politika, kas ir Eiropas informācijas sabiedrības stratēģiskais satvars, veicina atvērtu un konkurējošu digitālo ekonomiku Eiropas Savienībā, uzsver informācijas un sakaru tehnoloģiju kā iekļautības un dzīves kvalitātes dzinējspēku un akcentē labumus, ko dod vienkārša piekļuve informācijas un sakaru resursiem visās ikdienas dzīves jomās. |
| --- | --- |

(1)

i2010 politika, kas ir Eiropas informācijas sabiedrības stratēģiskais satvars, veicina atvērtu un konkurējošu digitālo ekonomiku Eiropas Savienībā, uzsver informācijas un sakaru tehnoloģiju kā iekļautības un dzīves kvalitātes dzinējspēku un akcentē labumus, ko dod vienkārša piekļuve informācijas un sakaru resursiem visās ikdienas dzīves jomās.

| (2) | Mobilo sakaru pakalpojumus kuģos (MCV pakalpojumus) izmanto kravas un pasažieru kuģos, kas peld teritoriālajās jūrās Eiropas Savienībā un starptautiskajos ūdeņos, un bieži pēc mēroga tie ir raksturīgi visas Eiropas vai valstu savstarpējai satiksmei. Sistēmas, kas sniedz MCV pakalpojumus (“MCV sistēmas”), cenšas papildināt esošo mobilo savienojamību, darbojoties tajos Eiropas Savienības dalībvalstu teritoriālo jūru – kas definētas ANO Jūras tiesību konvencijā – apgabalos, kurus neaptver sauszemes mobilie tīkli. |
| --- | --- |

(2)

Mobilo sakaru pakalpojumus kuģos (MCV pakalpojumus) izmanto kravas un pasažieru kuģos, kas peld teritoriālajās jūrās Eiropas Savienībā un starptautiskajos ūdeņos, un bieži pēc mēroga tie ir raksturīgi visas Eiropas vai valstu savstarpējai satiksmei. Sistēmas, kas sniedz MCV pakalpojumus (“MCV sistēmas”), cenšas papildināt esošo mobilo savienojamību, darbojoties tajos Eiropas Savienības dalībvalstu teritoriālo jūru – kas definētas ANO Jūras tiesību konvencijā – apgabalos, kurus neaptver sauszemes mobilie tīkli.

| (3) | MCV sistēma (“specializēta MCV sistēma”) pamatā sastāv no vienas vai vairākām pikošūnu bāzes stacijām (kuģa BS) kuģī un ļauj piekļūt GSM pamattīklam ar atvilces maršrutēšanas līniju, piemēram, caur pavadoni. Šādas sistēmas kuģa BS apkalpo GSM viesabonēšanas mobilās galiekārtas, kas ir kuģa pasažieru vai komandas rīcībā. |
| --- | --- |

(3)

MCV sistēma (“specializēta MCV sistēma”) pamatā sastāv no vienas vai vairākām pikošūnu bāzes stacijām (kuģa BS) kuģī un ļauj piekļūt GSM pamattīklam ar atvilces maršrutēšanas līniju, piemēram, caur pavadoni. Šādas sistēmas kuģa BS apkalpo GSM viesabonēšanas mobilās galiekārtas, kas ir kuģa pasažieru vai komandas rīcībā.

| (4) | MCV pakalpojumos patlaban komerciāli izmanto tikai GSM standartu un tikai 880–915 MHz un 1 710–1 785 MHz frekvenču joslu augšupsaitei (galiekārtas raida un bāzes stacijas uztver) un 925–960 MHz un 1 805–1 880 MHz frekvenču joslu lejupsaitei (bāzes stacijas raida un galiekārtas uztver). Taču nākotnē tos var pārnest arī uz citām virszemes publisko mobilo sakaru sistēmām, kas darbojas saskaņā ar citiem standartiem un citās frekvenču joslās. |
| --- | --- |

(4)

MCV pakalpojumos patlaban komerciāli izmanto tikai GSM standartu un tikai 880–915 MHz un 1 710–1 785 MHz frekvenču joslu augšupsaitei (galiekārtas raida un bāzes stacijas uztver) un 925–960 MHz un 1 805–1 880 MHz frekvenču joslu lejupsaitei (bāzes stacijas raida un galiekārtas uztver). Taču nākotnē tos var pārnest arī uz citām virszemes publisko mobilo sakaru sistēmām, kas darbojas saskaņā ar citiem standartiem un citās frekvenču joslās.

| (5) | Specializēto MCV sistēmu darbība ir nošķirama no plašā pārklājuma, ko teritoriālajās jūrās dod sauszemes mobilo elektronisko sakaru tīkli, ciktāl tas balstās uz operatoru tiesībām ierīkot un ekspluatēt sauszemes mobilo sakaru tīklus. |
| --- | --- |

(5)

Specializēto MCV sistēmu darbība ir nošķirama no plašā pārklājuma, ko teritoriālajās jūrās dod sauszemes mobilo elektronisko sakaru tīkli, ciktāl tas balstās uz operatoru tiesībām ierīkot un ekspluatēt sauszemes mobilo sakaru tīklus.

| (6) | Koordinēta pieeja MCV pakalpojumu reglamentācijai palīdzētu atvieglināt šo pakalpojumu sniegšanu visā Eiropas Savienībā, tādējādi veicinot ES vienotā tirgus mērķu sasniegšanu. Tā arī palīdzētu nodrošināt vienlaidu mobilo savienojamību patērētājiem un komerciālajiem lietotājiem un vairotu novatorisku jūras sakaru pakalpojumu potenciālu. |
| --- | --- |

(6)

Koordinēta pieeja MCV pakalpojumu reglamentācijai palīdzētu atvieglināt šo pakalpojumu sniegšanu visā Eiropas Savienībā, tādējādi veicinot ES vienotā tirgus mērķu sasniegšanu. Tā arī palīdzētu nodrošināt vienlaidu mobilo savienojamību patērētājiem un komerciālajiem lietotājiem un vairotu novatorisku jūras sakaru pakalpojumu potenciālu.

| (7) | Atļaujot izmantot radiofrekvenču spektru MCV pakalpojumiem, dalībvalstīm ir jāievēro Direktīva 2002/21/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (2). Konkrēti, atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 9. panta 1. un 2. punktam dalībvalstīm ir jānodrošina efektīva radiofrekvenču pārvaldība elektronisko sakaru pakalpojumiem to teritorijā un jāveicina radiofrekvenču izmantošanas harmonizācija visā Eiropas Savienībā saskaņā ar nepieciešamību nodrošināt to efektīvu, lietderīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(7)

Atļaujot izmantot radiofrekvenču spektru MCV pakalpojumiem, dalībvalstīm ir jāievēro Direktīva 2002/21/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) (2). Konkrēti, atbilstīgi Direktīvas 2002/21/EK 9. panta 1. un 2. punktam dalībvalstīm ir jānodrošina efektīva radiofrekvenču pārvaldība elektronisko sakaru pakalpojumiem to teritorijā un jāveicina radiofrekvenču izmantošanas harmonizācija visā Eiropas Savienībā saskaņā ar nepieciešamību nodrošināt to efektīvu, lietderīgu izmantošanu.

| (8) | Atbilstīgi Direktīvai 2002/21/EK valsts pārvaldes iestādēm dalībvalstīs jāsekmē vienotā tirgus attīstība, cita starpā likvidējot palikušos šķēršļus elektronisko sakaru tīklu, ar tiem saistīto iekārtu un pakalpojumu un elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanai Eiropas mērogā un veicinot Eiropas mēroga tīklu izveidi un attīstību un Eiropas mēroga pakalpojumu sadarbspēju, kā arī tiešo savienojamību. Tām arī jāveicina konkurence elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanā, elektronisko sakaru pakalpojumos un ar tiem saistītajās iekārtās un pakalpojumos, cita starpā sekmējot lietderīgu izmantošanu un nodrošinot radiofrekvenču un numuru resursu efektīvu pārvaldību. |
| --- | --- |

(8)

Atbilstīgi Direktīvai 2002/21/EK valsts pārvaldes iestādēm dalībvalstīs jāsekmē vienotā tirgus attīstība, cita starpā likvidējot palikušos šķēršļus elektronisko sakaru tīklu, ar tiem saistīto iekārtu un pakalpojumu un elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanai Eiropas mērogā un veicinot Eiropas mēroga tīklu izveidi un attīstību un Eiropas mēroga pakalpojumu sadarbspēju, kā arī tiešo savienojamību. Tām arī jāveicina konkurence elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanā, elektronisko sakaru pakalpojumos un ar tiem saistītajās iekārtās un pakalpojumos, cita starpā sekmējot lietderīgu izmantošanu un nodrošinot radiofrekvenču un numuru resursu efektīvu pārvaldību.

| (9) | Atbilstīgi Direktīvai 2002/20/EK iespējami mazāk ierobežojoša atļauju izsniegšanas sistēma jāizmanto, lai ļautu nodrošināt elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus, tādējādi veicinot jaunu elektronisko sakaru pakalpojumu un Eiropas mēroga sakaru tīklu un pakalpojumu attīstību un ļaujot pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem gūt labumu no vienotā tirgus apjomradītiem ietaupījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstīgi Direktīvai 2002/20/EK iespējami mazāk ierobežojoša atļauju izsniegšanas sistēma jāizmanto, lai ļautu nodrošināt elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus, tādējādi veicinot jaunu elektronisko sakaru pakalpojumu un Eiropas mēroga sakaru tīklu un pakalpojumu attīstību un ļaujot pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem gūt labumu no vienotā tirgus apjomradītiem ietaupījumiem.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 3. panta 2. punktu uz elektronisko sakaru tīklu vai elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanu, neierobežojot 6. panta 2. punktā minētos īpašos pienākumus vai 5. pantā minētās lietošanas tiesības, var attiekties tikai vispārēju atļauju izsniegšana. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 3. panta 2. punktu uz elektronisko sakaru tīklu vai elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanu, neierobežojot 6. panta 2. punktā minētos īpašos pienākumus vai 5. pantā minētās lietošanas tiesības, var attiekties tikai vispārēju atļauju izsniegšana.

| (11) | Saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 5. panta 1. punktu dalībvalstis, ja iespējams, jo īpaši, ja kaitīgu traucējumu risks ir niecīgs, radiofrekvenču izmantošanu nepakļauj individuālo lietošanas tiesību piešķiršanai, bet iekļauj šādu radiofrekvenču izmantošanas nosacījumus vispārējā atļaujā. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 5. panta 1. punktu dalībvalstis, ja iespējams, jo īpaši, ja kaitīgu traucējumu risks ir niecīgs, radiofrekvenču izmantošanu nepakļauj individuālo lietošanas tiesību piešķiršanai, bet iekļauj šādu radiofrekvenču izmantošanas nosacījumus vispārējā atļaujā.

| (12) | Ja Komisijas Lēmumā 2010/166/ES (3) izklāstītie tehniskie nosacījumi tiks ievēroti, MCV darbības izraisītais kaitīgo traucējumu risks būs niecīgs, tādēļ principā dalībvalstīm ir jāpiešķir vispārējas atļaujas radiofrekvenču spektra izmantošanai MCV pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Ja Komisijas Lēmumā 2010/166/ES (3) izklāstītie tehniskie nosacījumi tiks ievēroti, MCV darbības izraisītais kaitīgo traucējumu risks būs niecīgs, tādēļ principā dalībvalstīm ir jāpiešķir vispārējas atļaujas radiofrekvenču spektra izmantošanai MCV pakalpojumu sniegšanai.

| (13) | Dažas dalībvalstis patlaban radiofrekvenču spektra izmantošanu MCV pakalpojumu sniegšanai pakļauj individuālām lietošanas tiesībām. Šī pieeja atļauju izdošanai ir jāpārvērtē, ņemot vērā arī pieredzi saistībā ar MCV pakalpojumu sniegšanu dalībvalstu teritoriālajās jūrās. |
| --- | --- |

(13)

Dažas dalībvalstis patlaban radiofrekvenču spektra izmantošanu MCV pakalpojumu sniegšanai pakļauj individuālām lietošanas tiesībām. Šī pieeja atļauju izdošanai ir jāpārvērtē, ņemot vērā arī pieredzi saistībā ar MCV pakalpojumu sniegšanu dalībvalstu teritoriālajās jūrās.

| (14) | Saskaņā ar 1. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvā 2009/114/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 87/372/EEK par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā (4), dalībvalstīm ir jāpārbauda, vai spēkā esošais 900 MHz frekvenču joslas piešķīrums konkurējošiem mobilo sakaru operatoriem attiecīgās dalībvalsts teritorijā neradīs konkurences kropļojumus konkrētajā mobilo sakaru tirgū, un jārisina šādu konkurences kropļojumu jautājumi saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 14. pantu. Dalībvalstīm attiecīgos gadījumos jāapsver iespēja izmantot šo gadījumu, lai mainītu esošās ekskluzīvās lietošanas tiesības, kas piešķirtas sauszemes mobilo tīklu operatoriem, lai tās nebūtu par šķērsli MCV pakalpojumu sniegšanai attiecīgajās frekvencēs. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar 1. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvā 2009/114/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 87/372/EEK par frekvenču joslām, kas rezervējamas publisku Viseiropas sauszemes šūnu mobilo ciparsignālu sakaru saskaņotai ieviešanai Kopienā (4), dalībvalstīm ir jāpārbauda, vai spēkā esošais 900 MHz frekvenču joslas piešķīrums konkurējošiem mobilo sakaru operatoriem attiecīgās dalībvalsts teritorijā neradīs konkurences kropļojumus konkrētajā mobilo sakaru tirgū, un jārisina šādu konkurences kropļojumu jautājumi saskaņā ar Direktīvas 2002/20/EK 14. pantu. Dalībvalstīm attiecīgos gadījumos jāapsver iespēja izmantot šo gadījumu, lai mainītu esošās ekskluzīvās lietošanas tiesības, kas piešķirtas sauszemes mobilo tīklu operatoriem, lai tās nebūtu par šķērsli MCV pakalpojumu sniegšanai attiecīgajās frekvencēs.

| (15) | Dalībvalstīm jādalās informācijā savā starpā un ar Komisiju, lai atrisinātu problēmas sakarā ar kaitīgiem traucējumiem, ko izraisa MCV pakalpojumi. Ciktāl šo problēmu risināšanu varētu veicināt Sakaru komitejas un Radiofrekvenču spektra komitejas iesaiste, Komisijai tās jāinformē. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm jādalās informācijā savā starpā un ar Komisiju, lai atrisinātu problēmas sakarā ar kaitīgiem traucējumiem, ko izraisa MCV pakalpojumi. Ciktāl šo problēmu risināšanu varētu veicināt Sakaru komitejas un Radiofrekvenču spektra komitejas iesaiste, Komisijai tās jāinformē.

| (16) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (5) dalībvalstīm ir jānodrošina, ka galalietotājiem un patērētājiem ir pieejama pārredzama un atjaunināta informācija par piemērojamām cenām un tarifiem un par standarta noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi publiski pieejamajiem telefonijas pakalpojumiem un to izmantošanu. Minētā direktīva arī aicina dalībvalstis nodrošināt, ka, abonējot pakalpojumu, kas nodrošina publiskā telefonu tīkla pieslēgumu un/vai piekļuvi tam, patērētājiem ir tiesības uz līgumu ar uzņēmumu vai uzņēmumiem, kas nodrošina šādus pakalpojumus, cita starpā konkrēti nosakot informāciju par cenām un tarifiem un līdzekļus, ar kādiem var iegūt atjauninātu informāciju par visiem piemērojamiem tarifiem un uzturēšanas maksu. |
| --- | --- |

(16)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (5) dalībvalstīm ir jānodrošina, ka galalietotājiem un patērētājiem ir pieejama pārredzama un atjaunināta informācija par piemērojamām cenām un tarifiem un par standarta noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi publiski pieejamajiem telefonijas pakalpojumiem un to izmantošanu. Minētā direktīva arī aicina dalībvalstis nodrošināt, ka, abonējot pakalpojumu, kas nodrošina publiskā telefonu tīkla pieslēgumu un/vai piekļuvi tam, patērētājiem ir tiesības uz līgumu ar uzņēmumu vai uzņēmumiem, kas nodrošina šādus pakalpojumus, cita starpā konkrēti nosakot informāciju par cenām un tarifiem un līdzekļus, ar kādiem var iegūt atjauninātu informāciju par visiem piemērojamiem tarifiem un uzturēšanas maksu.

| (17) | MCV pakalpojumu darbība nedrīkstētu ietekmēt starptautiskos nolīgumus kuģošanas drošības un/vai sabiedrības drošības jomā. |
| --- | --- |

(17)

MCV pakalpojumu darbība nedrīkstētu ietekmēt starptautiskos nolīgumus kuģošanas drošības un/vai sabiedrības drošības jomā.

| (18) | Reglamentējošie un tehniskie elementi vienotajā pieejā radiofrekvenču spektra izmantošanas atļaušanai MCV pakalpojumu sniegšanai Eiropas Savienībā pastāvīgi jāpārbauda, gādājot par to, lai tie atbilstu vispārējam mērķim izvairīties no kaitīgiem traucējumiem, un, ja šis mērķis netiek īstenots, jāapsver pienācīgi aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(18)

Reglamentējošie un tehniskie elementi vienotajā pieejā radiofrekvenču spektra izmantošanas atļaušanai MCV pakalpojumu sniegšanai Eiropas Savienībā pastāvīgi jāpārbauda, gādājot par to, lai tie atbilstu vispārējam mērķim izvairīties no kaitīgiem traucējumiem, un, ja šis mērķis netiek īstenots, jāapsver pienācīgi aizsardzības pasākumi.

| (19) | Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(19)

Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Šā ieteikuma mērķis ir koordinēt valstu atļauju izdošanas nosacījumus un procedūras, kas saistās ar radiofrekvenču spektra izmantošanu mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumi) dalībvalstu teritoriālajās jūrās, lai atvieglinātu šādu pakalpojumu ieviešanu visā Eiropas Savienībā, reizē izvairoties no kaitīgiem traucējumiem, ko MCV pakalpojumi var izraisīt sauszemes mobilo elektronisko sakaru pakalpojumiem.
  Šajā ieteikumā minētie valstu atļauju izdošanas nosacījumi un procedūras tiks piemēroti, nekaitējot juridiskajiem pienākumiem sakarā ar kuģošanas drošību un sabiedrības drošību un reglamentācijai un/vai administratīvajiem noteikumiem par iekārtām MCV pakalpojumiem, ko dalībvalstis ieviesušas atbilstīgi Eiropas Savienības tiesību aktiem, jo sevišķi Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvai 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6), un citiem piemērojamajiem ES un starptautiskajiem tiesību aktiem par jūrniecības iekārtām. |
| --- | --- |

1.

Šā ieteikuma mērķis ir koordinēt valstu atļauju izdošanas nosacījumus un procedūras, kas saistās ar radiofrekvenču spektra izmantošanu mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumi) dalībvalstu teritoriālajās jūrās, lai atvieglinātu šādu pakalpojumu ieviešanu visā Eiropas Savienībā, reizē izvairoties no kaitīgiem traucējumiem, ko MCV pakalpojumi var izraisīt sauszemes mobilo elektronisko sakaru pakalpojumiem.

Šajā ieteikumā minētie valstu atļauju izdošanas nosacījumi un procedūras tiks piemēroti, nekaitējot juridiskajiem pienākumiem sakarā ar kuģošanas drošību un sabiedrības drošību un reglamentācijai un/vai administratīvajiem noteikumiem par iekārtām MCV pakalpojumiem, ko dalībvalstis ieviesušas atbilstīgi Eiropas Savienības tiesību aktiem, jo sevišķi Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvai 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6), un citiem piemērojamajiem ES un starptautiskajiem tiesību aktiem par jūrniecības iekārtām.

| 2. | “Mobilo sakaru pakalpojumi kuģos (MCV pakalpojumi)” ir Direktīvas 2002/21/EK 2. panta c) punktā definētie elektronisko sakaru pakalpojumi, ko sniedz uzņēmums, lai dotu iespēju cilvēkiem kuģī sazināties publiskajos sakaru tīklos, izmantojot GSM sistēmu, bez tieša savienojuma ar sauszemes mobilajiem tīkliem. |
| --- | --- |

2.

“Mobilo sakaru pakalpojumi kuģos (MCV pakalpojumi)” ir Direktīvas 2002/21/EK 2. panta c) punktā definētie elektronisko sakaru pakalpojumi, ko sniedz uzņēmums, lai dotu iespēju cilvēkiem kuģī sazināties publiskajos sakaru tīklos, izmantojot GSM sistēmu, bez tieša savienojuma ar sauszemes mobilajiem tīkliem.

| 3. | Šis ieteikums attiecas uz radiofrekvenču spektra lietošanas atļaujām Lēmumā 2010/166/ES noteiktajās frekvenču joslās MCV pakalpojumu sniegšanai dalībvalstu teritoriālajās jūrās, kas definētas ANO Jūras tiesību konvencijā. Šā ieteikuma darbības jomā neietilpst MCV pakalpojumu sniegšana atklātā jūrā, pavadoņsakari starp kuģiem un izplatījuma stacijām un mobilo pavadoņsakaru pakalpojumu (MSS) sniegšana galalietotājiem kuģos. |
| --- | --- |

3.

Šis ieteikums attiecas uz radiofrekvenču spektra lietošanas atļaujām Lēmumā 2010/166/ES noteiktajās frekvenču joslās MCV pakalpojumu sniegšanai dalībvalstu teritoriālajās jūrās, kas definētas ANO Jūras tiesību konvencijā. Šā ieteikuma darbības jomā neietilpst MCV pakalpojumu sniegšana atklātā jūrā, pavadoņsakari starp kuģiem un izplatījuma stacijām un mobilo pavadoņsakaru pakalpojumu (MSS) sniegšana galalietotājiem kuģos.

| 4. | Ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šā ieteikuma pieņemšanas dalībvalstis dara visu nepieciešamo, lai frekvenču joslās vai apakšjoslās, kas atvēlētas saskaņā ar Lēmumu 2010/166/ES, varētu dot atļaujas izmantot radiofrekvenču spektru MCV pakalpojumu sniegšanai to teritoriālajās jūrās tām piederīgajos kuģos un attiecīgi izmantot radiofrekvenču spektru MCV pakalpojumu sniegšanai to teritoriālajās jūrās. |
| --- | --- |

4.

Ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šā ieteikuma pieņemšanas dalībvalstis dara visu nepieciešamo, lai frekvenču joslās vai apakšjoslās, kas atvēlētas saskaņā ar Lēmumu 2010/166/ES, varētu dot atļaujas izmantot radiofrekvenču spektru MCV pakalpojumu sniegšanai to teritoriālajās jūrās tām piederīgajos kuģos un attiecīgi izmantot radiofrekvenču spektru MCV pakalpojumu sniegšanai to teritoriālajās jūrās.

| 5. | Dalībvalstīm jāļauj izmantot radiofrekvenču spektru MCV pakalpojumu sniegšanai tikai tad, ja šāda izmantošana atbilst Lēmumā 2010/166/ES izklāstītajiem tehniskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstīm jāļauj izmantot radiofrekvenču spektru MCV pakalpojumu sniegšanai tikai tad, ja šāda izmantošana atbilst Lēmumā 2010/166/ES izklāstītajiem tehniskajiem nosacījumiem.

| 6. | Dalībvalstis var noteikt, ka MCV sistēmas drīkst izmantot tikai konkrētās frekvenču joslas vai apakšjoslas, kas saskaņā ar Lēmumu 2010/166/ES atvēlētas MCV sistēmu darbībai to teritoriālajās jūrās. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstis var noteikt, ka MCV sistēmas drīkst izmantot tikai konkrētās frekvenču joslas vai apakšjoslas, kas saskaņā ar Lēmumu 2010/166/ES atvēlētas MCV sistēmu darbībai to teritoriālajās jūrās.

| 7. | Dalībvalstīm uz radiofrekvenču spektra izmantošanu MCV pakalpojumu sniegšanai jāattiecina vispārēja atļauja. Neskarot Direktīvas 2002/20/EK 5. panta 1. punktu, gadījumos, kad uz radiofrekvenču spektra izmantošanu MCV pakalpojumu sniegšanai attiecas individuālas tiesības, dalībvalstīm jāpārvērtē šādu individuālu tiesību vajadzība ar mērķi ar šīm tiesībām saistītos nosacījumus iestrādāt vispārējā atļaujā iespējami drīz un ne vēlāk kā trijos gados pēc šā ieteikuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstīm uz radiofrekvenču spektra izmantošanu MCV pakalpojumu sniegšanai jāattiecina vispārēja atļauja. Neskarot Direktīvas 2002/20/EK 5. panta 1. punktu, gadījumos, kad uz radiofrekvenču spektra izmantošanu MCV pakalpojumu sniegšanai attiecas individuālas tiesības, dalībvalstīm jāpārvērtē šādu individuālu tiesību vajadzība ar mērķi ar šīm tiesībām saistītos nosacījumus iestrādāt vispārējā atļaujā iespējami drīz un ne vēlāk kā trijos gados pēc šā ieteikuma pieņemšanas.

| 8. | Ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šā ieteikuma pieņemšanas dalībvalstīm nebūtu jāpieprasa nekādu papildu atļauju saņemšana tā radiofrekvenču spektra izmantošanai, kas atvēlēts MCV pakalpojumiem to teritoriālajās jūrās, ja radiofrekvenču spektra izmantošanu attiecīgai MCV sistēmai jau ir atļāvusi cita dalībvalsts saskaņā ar savu atļauju izsniegšanas režīmu un atbilstīgi šim ieteikumam. |
| --- | --- |

8.

Ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šā ieteikuma pieņemšanas dalībvalstīm nebūtu jāpieprasa nekādu papildu atļauju saņemšana tā radiofrekvenču spektra izmantošanai, kas atvēlēts MCV pakalpojumiem to teritoriālajās jūrās, ja radiofrekvenču spektra izmantošanu attiecīgai MCV sistēmai jau ir atļāvusi cita dalībvalsts saskaņā ar savu atļauju izsniegšanas režīmu un atbilstīgi šim ieteikumam.

| 9. | Dalībvalstīm jāapsver papildu atļaujas nepieprasīšana radiofrekvenču spektra izmantošanai to teritoriālajās jūrās MCV pakalpojumu sniegšanai trešo valstu kuģos, ja radiofrekvenču spektra izmantošanu MCV pakalpojumu sniegšanai šādos kuģos attiecīgās valstis jau ir atļāvušas ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Lēmumā 2010/166/ES izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

9.

Dalībvalstīm jāapsver papildu atļaujas nepieprasīšana radiofrekvenču spektra izmantošanai to teritoriālajās jūrās MCV pakalpojumu sniegšanai trešo valstu kuģos, ja radiofrekvenču spektra izmantošanu MCV pakalpojumu sniegšanai šādos kuģos attiecīgās valstis jau ir atļāvušas ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Lēmumā 2010/166/ES izklāstītie nosacījumi.

| 10. | Dalībvalstīm, kuras pirms šā ieteikuma pieņemšanas frekvenču joslās vai apakšjoslās MCV sistēmu ekspluatācijai ir piešķīrušas ekskluzīvas individuālas lietošanas tiesības sauszemes mobilo elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanai un/vai pakalpojumiem, kuri iesniedzas to teritoriālajās jūrās, pirmajā šādu ekskluzīvu lietošanas tiesību pārskatīšanas, modificēšanas, paplašināšanas vai atjaunināšanas gadījumā, balstoties attiecīgi uz ES vai valsts likumiem, ir jāmaina šīs lietošanas tiesības, lai ļautu to teritoriālajās jūrās darboties MCV sistēmām. Līdz šādai pirmajai pārskatīšanai, modificēšanai, paplašināšanai vai atjaunināšanai attiecīgajām dalībvalstīm ir jāveicina MCV pakalpojumu sniegšana to teritoriālajās jūrās, balstoties uz radiofrekvenču spektra tirdzniecību, radiofrekvenču spektra koplietošanu vai citu līdzvērtīgu izkārtojumu ar sauszemes mobilo sakaru operatoriem, kuriem ir attiecīgās ekskluzīvās tiesības. |
| --- | --- |

10.

Dalībvalstīm, kuras pirms šā ieteikuma pieņemšanas frekvenču joslās vai apakšjoslās MCV sistēmu ekspluatācijai ir piešķīrušas ekskluzīvas individuālas lietošanas tiesības sauszemes mobilo elektronisko sakaru tīklu nodrošināšanai un/vai pakalpojumiem, kuri iesniedzas to teritoriālajās jūrās, pirmajā šādu ekskluzīvu lietošanas tiesību pārskatīšanas, modificēšanas, paplašināšanas vai atjaunināšanas gadījumā, balstoties attiecīgi uz ES vai valsts likumiem, ir jāmaina šīs lietošanas tiesības, lai ļautu to teritoriālajās jūrās darboties MCV sistēmām. Līdz šādai pirmajai pārskatīšanai, modificēšanai, paplašināšanai vai atjaunināšanai attiecīgajām dalībvalstīm ir jāveicina MCV pakalpojumu sniegšana to teritoriālajās jūrās, balstoties uz radiofrekvenču spektra tirdzniecību, radiofrekvenču spektra koplietošanu vai citu līdzvērtīgu izkārtojumu ar sauszemes mobilo sakaru operatoriem, kuriem ir attiecīgās ekskluzīvās tiesības.

| 11. | Dalībvalstīm jāsadarbojas aktīvi, konstruktīvi un solidāri, attiecīgā gadījumā izmantojot spēkā esošās procedūras, lai risinātu visas problēmas sakarā ar kaitīgiem traucējumiem, kurus varētu būt izraisījusi MCV sistēmu darbība. |
| --- | --- |

11.

Dalībvalstīm jāsadarbojas aktīvi, konstruktīvi un solidāri, attiecīgā gadījumā izmantojot spēkā esošās procedūras, lai risinātu visas problēmas sakarā ar kaitīgiem traucējumiem, kurus varētu būt izraisījusi MCV sistēmu darbība.

| 12. | Dalībvalstīm ir nevilcinoties jāvērš citas dalībvalsts uzmanība uz problēmām, kas saistītas ar kaitīgiem traucējumiem, kurus varētu būt izraisījusi šīs citas dalībvalsts jurisdikcijā esošas MCV sistēmas darbība, un par to jāinformē Komisija. Attiecīgā gadījumā par iepriekš minētajām problēmām Komisijai jāinformē Sakaru komiteja un Radiofrekvenču spektra komiteja, lai rastu risinājumus sarežģītākos gadījumos. |
| --- | --- |

12.

Dalībvalstīm ir nevilcinoties jāvērš citas dalībvalsts uzmanība uz problēmām, kas saistītas ar kaitīgiem traucējumiem, kurus varētu būt izraisījusi šīs citas dalībvalsts jurisdikcijā esošas MCV sistēmas darbība, un par to jāinformē Komisija. Attiecīgā gadījumā par iepriekš minētajām problēmām Komisijai jāinformē Sakaru komiteja un Radiofrekvenču spektra komiteja, lai rastu risinājumus sarežģītākos gadījumos.

| 13. | Dalībvalstīm, kuru jurisdikcijā ir MCV sistēmas, par kurām ir aizdomas, ka tās rada kaitīgus traucējumus pakalpojumiem citas dalībvalsts teritorijā, ir jāreaģē un tūlīt jānovērš tādi kaitīgi traucējumi. |
| --- | --- |

13.

Dalībvalstīm, kuru jurisdikcijā ir MCV sistēmas, par kurām ir aizdomas, ka tās rada kaitīgus traucējumus pakalpojumiem citas dalībvalsts teritorijā, ir jāreaģē un tūlīt jānovērš tādi kaitīgi traucējumi.

| 14. | Dalībvalstīm ir jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu, ka patērētāji un citi galalietotāji tiek pienācīgi informēti par MCV pakalpojumu izmantošanas noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

14.

Dalībvalstīm ir jāveic piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu, ka patērētāji un citi galalietotāji tiek pienācīgi informēti par MCV pakalpojumu izmantošanas noteikumiem un nosacījumiem.

| 15. | Dalībvalstīm pastāvīgi jāuzrauga radiofrekvenču spektra izmantošana MCV pakalpojumu sniegšanai, it sevišķi attiecībā uz faktiskiem vai iespējamiem kaitīgiem traucējumiem, un par konstatēto jāziņo Komisijai, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams šo ieteikumu laikus pārskatīt. |
| --- | --- |

15.

Dalībvalstīm pastāvīgi jāuzrauga radiofrekvenču spektra izmantošana MCV pakalpojumu sniegšanai, it sevišķi attiecībā uz faktiskiem vai iespējamiem kaitīgiem traucējumiem, un par konstatēto jāziņo Komisijai, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams šo ieteikumu laikus pārskatīt.

Briselē, 2010. gada 19. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietniece

Neelie KROES

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

1

(2)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

2

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 38 lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  OV L 274, 20.10.2009., 25. lpp.

4

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

5

(6)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

6

---