# Uradni list L 83/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.083.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 83 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5330. marec 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.083.slv

Uradni list

Evropske unije

L 83

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5330. marec 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 267/2010 z dne 24. marca 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj v zavarovalniškem sektorju (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 268/2010 z dne 29. marca 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji | 8 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 269/2010 z dne 29. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 10 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/181/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 o javni objavi Priporočila 2010/190/EU za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije | 12 |
| | | 2010/182/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 o pozivu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja | 13 |
| | | 2010/183/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. marca 2010 o spremembah Odločbe 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji | 19 |
| | | 2010/184/SZVP |
| | * | Sklep ATALANTA/1/2010 Političnega in varnostnega odbora z dne 5. marca 2010 o spremembi Sklepa ATALANTA/2/2009 Političnega in varnostnega odbora o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in Sklepa ATALANTA/3/2009 Političnega in varnostnega odbora o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) | 20 |
| | | 2010/185/SZVP |
| | * | Sklep političnega in varnostnega odbora Atalanta/2/2010 z dne 23. marca 2010 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) | 22 |
| | * | Sklep Sveta 2010/186/SZVP z dne 29. marca 2010 o spremembi Skupnega stališča 2009/788/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji | 23 |
| | | 2010/187/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 25. marca 2010 o pooblastitvi držav članic, da sprejmejo nekatera odstopanja na podlagi Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1610) | 24 |
| | | 2010/188/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 29. marca 2010 o spremembi Priloge III k Odločbi 2003/467/ES v zvezi s priznanjem statusa, da so nekatere administrativne regije Poljske in Portugalske uradno proste enzootske goveje levkoze
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1912)

   (
  1
  ) | 59 |
| | | 2010/189/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 29. marca 2010 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1914) | 62 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2010/190/EU |
| | * | Priporočilo Sveta Grčiji z dne 16. februarja 2010 za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije | 65 |
| | | 2010/191/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 22. marca 2010 o področju uporabe in učinkih, ki jih imajo eurobankovci in eurokovanci kot zakonito plačilno sredstvo | 70 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 267/2010 z dne 24. marca 2010 o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj v zavarovalniškem sektorju (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 268/2010 z dne 29. marca 2010 o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji

8

Uredba Komisije (EU) št. 269/2010 z dne 29. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

10

SKLEPI

2010/181/EU

*

Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 o javni objavi Priporočila 2010/190/EU za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije

12

2010/182/EU

*

Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010 o pozivu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

13

2010/183/EU

*

Sklep Sveta z dne 16. marca 2010 o spremembah Odločbe 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji

19

2010/184/SZVP

*

Sklep ATALANTA/1/2010 Političnega in varnostnega odbora z dne 5. marca 2010 o spremembi Sklepa ATALANTA/2/2009 Političnega in varnostnega odbora o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in Sklepa ATALANTA/3/2009 Političnega in varnostnega odbora o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

20

2010/185/SZVP

*

Sklep političnega in varnostnega odbora Atalanta/2/2010 z dne 23. marca 2010 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

22

*

Sklep Sveta 2010/186/SZVP z dne 29. marca 2010 o spremembi Skupnega stališča 2009/788/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji

23

2010/187/EU

*

Sklep Komisije z dne 25. marca 2010 o pooblastitvi držav članic, da sprejmejo nekatera odstopanja na podlagi Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1610)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1610)

24

2010/188/EU

*

Sklep Komisije z dne 29. marca 2010 o spremembi Priloge III k Odločbi 2003/467/ES v zvezi s priznanjem statusa, da so nekatere administrativne regije Poljske in Portugalske uradno proste enzootske goveje levkoze
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1912)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1912)

1

59

2010/189/EU

*

Sklep Komisije z dne 29. marca 2010 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1914)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1914)

62

PRIPOROČILA

2010/190/EU

*

Priporočilo Sveta Grčiji z dne 16. februarja 2010 za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije

65

2010/191/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 22. marca 2010 o področju uporabe in učinkih, ki jih imajo eurobankovci in eurokovanci kot zakonito plačilno sredstvo

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 267/2010

z dne 24. marca 2010

o uporabi člena 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj v zavarovalniškem sektorju

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1534/91 z dne 31. maja 1991 o uporabi člena 85(3) Pogodbe za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj v zavarovalniškem sektorju (1) ter zlasti člena 1(1)(a), (b), (c) in (e) Uredbe,

po objavi osnutka te uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EGS) št. 1534/91 pooblašča Komisijo, da z uredbo uporabi člen 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj v zavarovalniškem sektorju, ki imajo za cilj sodelovanje v zvezi z:






  — | določitvijo skupnih tarif za rizične premije, ki temeljijo na skupno usklajeni statistiki ali številu odškodninskih zahtevkov, |
| --- | --- | --- |

(1)

Uredba (EGS) št. 1534/91 pooblašča Komisijo, da z uredbo uporabi člen 101(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) za nekatere skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj v zavarovalniškem sektorju, ki imajo za cilj sodelovanje v zvezi z:

—

določitvijo skupnih tarif za rizične premije, ki temeljijo na skupno usklajeni statistiki ali številu odškodninskih zahtevkov,

| — | določitvijo enotnih splošnih zavarovalnih pogojev, |
| --- | --- |

—

določitvijo enotnih splošnih zavarovalnih pogojev,

| — | skupnim kritjem nekaterih vrst tveganja, |
| --- | --- |

—

skupnim kritjem nekaterih vrst tveganja,

| — | likvidacijo odškodninskih zahtevkov, |
| --- | --- |

—

likvidacijo odškodninskih zahtevkov,

| — | preskušanjem in odobritvijo varnostnih naprav, |
| --- | --- |

—

preskušanjem in odobritvijo varnostnih naprav,

| — | registri povečanih tveganj in informacijami o njih. |
| --- | --- |

—

registri povečanih tveganj in informacijami o njih.

| (2) | Na podlagi Uredbe (EGS) št. 1534/91 je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 358/2003 z dne 27. februarja 2003 o uporabi člena 81(3) Pogodbe ES za določene skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj na področju zavarovalništva (3). Uredba (ES) št. 358/2003 preneha veljati 31. marca 2010. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (EGS) št. 1534/91 je Komisija sprejela Uredbo (ES) št. 358/2003 z dne 27. februarja 2003 o uporabi člena 81(3) Pogodbe ES za določene skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj na področju zavarovalništva (3). Uredba (ES) št. 358/2003 preneha veljati 31. marca 2010.

| (3) | Z Uredbo (ES) št. 358/2003 niso izvzeti sporazumi o likvidacijah odškodninskih zahtevkov ter registrih povečanih tveganj in informacijah o njih. Komisija je menila, da nima dovolj izkušenj pri obravnavi posameznih primerov, da bi uporabila pooblastila, ki so ji bila podeljena z Uredbo (EGS) št. 1534/91 na teh področjih. To stanje se ni spremenilo. Čeprav so na podlagi Uredbe (ES) št. 358/2003 priznane izjeme za določitev splošnih pogojev zavarovanja ter za preskušanje in odobritev naprav za varovanje, ta uredba teh izjem ne bi smela vključevati, saj je iz pregleda uporabe Uredbe (ES) št. 358/2003, ki ga je opravila Komisija, razvidno, da takih sporazumov ni več treba vključiti v uredbo o skupinskih izjemah za posamezen sektor. Ker ti dve skupini sporazumov nista značilni za zavarovalniški sektor in lahko, kakor je pokazal pregled, zbujata nekatere pomisleke v zvezi s konkurenco, je primerneje, da se v zvezi z njima opravi samoocena. |
| --- | --- |

(3)

Z Uredbo (ES) št. 358/2003 niso izvzeti sporazumi o likvidacijah odškodninskih zahtevkov ter registrih povečanih tveganj in informacijah o njih. Komisija je menila, da nima dovolj izkušenj pri obravnavi posameznih primerov, da bi uporabila pooblastila, ki so ji bila podeljena z Uredbo (EGS) št. 1534/91 na teh področjih. To stanje se ni spremenilo. Čeprav so na podlagi Uredbe (ES) št. 358/2003 priznane izjeme za določitev splošnih pogojev zavarovanja ter za preskušanje in odobritev naprav za varovanje, ta uredba teh izjem ne bi smela vključevati, saj je iz pregleda uporabe Uredbe (ES) št. 358/2003, ki ga je opravila Komisija, razvidno, da takih sporazumov ni več treba vključiti v uredbo o skupinskih izjemah za posamezen sektor. Ker ti dve skupini sporazumov nista značilni za zavarovalniški sektor in lahko, kakor je pokazal pregled, zbujata nekatere pomisleke v zvezi s konkurenco, je primerneje, da se v zvezi z njima opravi samoocena.

| (4) | Po javnem posvetovanju, ki se je začelo 17. aprila 2008, je Komisija 24. marca 2009 sprejela Poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju Uredbe (ES) št. 358/2003 (4) (v nadaljnjem besedilu: Poročilo). V Poročilu in spremljajočem delovnem dokumentu (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument) so bile predlagane predhodne spremembe Uredbe (ES) št. 358/2003. Komisija je imela 2. junija 2009 javni sestanek z zainteresiranimi stranmi, vključno s predstavniki zavarovalniškega sektorja, organizacij potrošnikov in nacionalnih organov za konkurenco, na katerem so razpravljali o ugotovitvah in predlogih iz Poročila in delovnega dokumenta. |
| --- | --- |

(4)

Po javnem posvetovanju, ki se je začelo 17. aprila 2008, je Komisija 24. marca 2009 sprejela Poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju Uredbe (ES) št. 358/2003 (4) (v nadaljnjem besedilu: Poročilo). V Poročilu in spremljajočem delovnem dokumentu (v nadaljnjem besedilu: delovni dokument) so bile predlagane predhodne spremembe Uredbe (ES) št. 358/2003. Komisija je imela 2. junija 2009 javni sestanek z zainteresiranimi stranmi, vključno s predstavniki zavarovalniškega sektorja, organizacij potrošnikov in nacionalnih organov za konkurenco, na katerem so razpravljali o ugotovitvah in predlogih iz Poročila in delovnega dokumenta.

| (5) | Ta uredba naj bi zagotovila učinkovito varstvo konkurence ter hkrati koristi za potrošnike in ustrezno pravno varnost za podjetja. Pri uresničevanju teh ciljev bi bilo treba upoštevati izkušnje Komisije na tem področju in rezultate opravljenih posvetovanj do sprejetja te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba naj bi zagotovila učinkovito varstvo konkurence ter hkrati koristi za potrošnike in ustrezno pravno varnost za podjetja. Pri uresničevanju teh ciljev bi bilo treba upoštevati izkušnje Komisije na tem področju in rezultate opravljenih posvetovanj do sprejetja te uredbe.

| (6) | Uredba (EGS) št. 1534/91 zahteva, da se v uredbi o izjemah, ki jo sprejme Komisija, opredelijo skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj, za katere velja, določijo omejitve ali klavzule, ki se smejo ali ne smejo pojaviti v sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih, ter navedejo klavzule, ki jih morajo vsebovati sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja, ali drugi pogoji, ki morajo biti izpolnjeni. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (EGS) št. 1534/91 zahteva, da se v uredbi o izjemah, ki jo sprejme Komisija, opredelijo skupine sporazumov, sklepov in usklajenih ravnanj, za katere velja, določijo omejitve ali klavzule, ki se smejo ali ne smejo pojaviti v sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih, ter navedejo klavzule, ki jih morajo vsebovati sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja, ali drugi pogoji, ki morajo biti izpolnjeni.

| (7) | Vendar je primerno še naprej uporabljati pristop iz Uredbe (ES) št. 358/2003 s poudarkom na opredelitvi skupin sporazumov, ki so izvzeti do določene stopnje tržnega deleža, ter določitvi omejitev ali klavzul, ki ne smejo biti del takih sporazumov. |
| --- | --- |

(7)

Vendar je primerno še naprej uporabljati pristop iz Uredbe (ES) št. 358/2003 s poudarkom na opredelitvi skupin sporazumov, ki so izvzeti do določene stopnje tržnega deleža, ter določitvi omejitev ali klavzul, ki ne smejo biti del takih sporazumov.

| (8) | Ugodnost skupinske izjeme iz te uredbe naj bo omejena na tiste sporazume, za katere se lahko dovolj gotovo domneva, da izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Za uredbeno uporabo člena 101(3) Pogodbe ni treba opredeliti sporazumov, za katere lahko velja člen 101(1) Pogodbe. Obenem ni mogoče domnevati, da so sporazumi, za katere se ne uporablja ugodnost iz te uredbe, bodisi zajeti v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe bodisi da ne izpolnjujejo pogojev člena 101(3) Pogodbe. Pri posamičnem ocenjevanju sporazumov na podlagi člena 101(1) Pogodbe je treba upoštevati več dejavnikov in zlasti strukturo upoštevnega trga. |
| --- | --- |

(8)

Ugodnost skupinske izjeme iz te uredbe naj bo omejena na tiste sporazume, za katere se lahko dovolj gotovo domneva, da izpolnjujejo pogoje iz člena 101(3) Pogodbe. Za uredbeno uporabo člena 101(3) Pogodbe ni treba opredeliti sporazumov, za katere lahko velja člen 101(1) Pogodbe. Obenem ni mogoče domnevati, da so sporazumi, za katere se ne uporablja ugodnost iz te uredbe, bodisi zajeti v področje uporabe člena 101(1) Pogodbe bodisi da ne izpolnjujejo pogojev člena 101(3) Pogodbe. Pri posamičnem ocenjevanju sporazumov na podlagi člena 101(1) Pogodbe je treba upoštevati več dejavnikov in zlasti strukturo upoštevnega trga.

| (9) | Sodelovanje med zavarovalnicami ali znotraj zavarovalniških podjetniških združenj pri zbiranju informacij (kar lahko vključuje tudi nekatere statistične izračune), ki omogočajo izračun povprečnih stroškov kritja določenega tveganja v preteklosti ali – pri življenjskem zavarovanju – izdelavo tabel stopnje umrljivosti in tabel o pogostnosti bolezni, nezgod in invalidnosti, omogoča boljše poznavanje tveganj in posameznim zavarovalnicam olajšuje oceno tveganj. To pa lahko olajša dostop na trg in tako koristi uporabnikom. Enako velja za skupne študije o verjetnem vplivu zunanjih okoliščin, ki lahko vplivajo na pogostnost ali obseg odškodninskih zahtevkov ali na donos različnih vrst naložb. Vendar je treba zagotoviti izjemo za tako sodelovanje zgolj v obsegu, ki je potreben za dosego teh ciljev. Zato je treba zlasti predvideti, da sporazumi o kosmatih premijah niso izvzeti. Kosmate premije so dejansko lahko nižje od zneskov, ki jih kažejo navedene zbirke podatkov, tabele ali rezultati študij, saj lahko zavarovalnice uporabijo prihodke od naložb za zniževanje premij. Poleg tega zadevne skupne zbirke podatkov, tabele ali študije ne bi smele biti zavezujoče in bi jih bilo treba uporabljati samo kot napotilo. Ta uredba naj ne zajema izmenjave informacij, ki ni potrebna za dosego ciljev v tem odstavku. |
| --- | --- |

(9)

Sodelovanje med zavarovalnicami ali znotraj zavarovalniških podjetniških združenj pri zbiranju informacij (kar lahko vključuje tudi nekatere statistične izračune), ki omogočajo izračun povprečnih stroškov kritja določenega tveganja v preteklosti ali – pri življenjskem zavarovanju – izdelavo tabel stopnje umrljivosti in tabel o pogostnosti bolezni, nezgod in invalidnosti, omogoča boljše poznavanje tveganj in posameznim zavarovalnicam olajšuje oceno tveganj. To pa lahko olajša dostop na trg in tako koristi uporabnikom. Enako velja za skupne študije o verjetnem vplivu zunanjih okoliščin, ki lahko vplivajo na pogostnost ali obseg odškodninskih zahtevkov ali na donos različnih vrst naložb. Vendar je treba zagotoviti izjemo za tako sodelovanje zgolj v obsegu, ki je potreben za dosego teh ciljev. Zato je treba zlasti predvideti, da sporazumi o kosmatih premijah niso izvzeti. Kosmate premije so dejansko lahko nižje od zneskov, ki jih kažejo navedene zbirke podatkov, tabele ali rezultati študij, saj lahko zavarovalnice uporabijo prihodke od naložb za zniževanje premij. Poleg tega zadevne skupne zbirke podatkov, tabele ali študije ne bi smele biti zavezujoče in bi jih bilo treba uporabljati samo kot napotilo. Ta uredba naj ne zajema izmenjave informacij, ki ni potrebna za dosego ciljev v tem odstavku.

| (10) | Širše kot so kategorije, v katere se združujejo statistični podatki o stroških kritja določenega tveganja v preteklosti, manj možnosti imajo zavarovalnice za ločevanje kosmatih premij pri njihovem izračunu. Zato je primerno izvzeti skupne zbirke podatkov o stroških tveganja v preteklosti, če statistični podatki, ki so na voljo, vsebujejo toliko podrobnostmi in so tako diferencirani, kot je aktuarno primerno. |
| --- | --- |

(10)

Širše kot so kategorije, v katere se združujejo statistični podatki o stroških kritja določenega tveganja v preteklosti, manj možnosti imajo zavarovalnice za ločevanje kosmatih premij pri njihovem izračunu. Zato je primerno izvzeti skupne zbirke podatkov o stroških tveganja v preteklosti, če statistični podatki, ki so na voljo, vsebujejo toliko podrobnostmi in so tako diferencirani, kot je aktuarno primerno.

| (11) | Poleg tega je dostop do teh skupnih zbirk podatkov, tabel in rezultatov študij potreben tako za zavarovalnice, dejavne na upoštevnem geografskem ali proizvodnem trgu, kot za tiste, ki razmišljajo o vstopu na navedeni trg. Podobno je dostop do teh skupnih zbirk podatkov, tabel in rezultatov študij lahko pomemben za organizacije potrošnikov ali strank. Zavarovalnice, ki še niso dejavne na upoštevnem trgu, in organizacije potrošnikov ali strank morajo imeti zagotovljen dostop do takih skupnih zbirk podatkov, tabel in rezultatov študij pod primernimi, dostopnimi in nediskiminatornimi pogoji glede na zavarovalnice, ki so že prisotne na navedenem trgu. Taki pogoji bi lahko na primer vključevali dolžnost zavarovalnice, ki še ni prisotna na trgu, da zagotovi statistične podatke o odškodninskih zahtevkih, če vstopi na trg, ter tudi članstvo v združenju zavarovalnic, ki je odgovorno za pripravo skupnih zbirk podatkov. Izjema od obveznosti zagotavljanja dostopa organizacijam potrošnikov in strank bi morala biti omogočena na podlagi javne varnosti, na primer če se podatki nanašajo na varnostne sisteme jedrskih elektrarn ali na slabosti v sistemih za preprečevanje poplav. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je dostop do teh skupnih zbirk podatkov, tabel in rezultatov študij potreben tako za zavarovalnice, dejavne na upoštevnem geografskem ali proizvodnem trgu, kot za tiste, ki razmišljajo o vstopu na navedeni trg. Podobno je dostop do teh skupnih zbirk podatkov, tabel in rezultatov študij lahko pomemben za organizacije potrošnikov ali strank. Zavarovalnice, ki še niso dejavne na upoštevnem trgu, in organizacije potrošnikov ali strank morajo imeti zagotovljen dostop do takih skupnih zbirk podatkov, tabel in rezultatov študij pod primernimi, dostopnimi in nediskiminatornimi pogoji glede na zavarovalnice, ki so že prisotne na navedenem trgu. Taki pogoji bi lahko na primer vključevali dolžnost zavarovalnice, ki še ni prisotna na trgu, da zagotovi statistične podatke o odškodninskih zahtevkih, če vstopi na trg, ter tudi članstvo v združenju zavarovalnic, ki je odgovorno za pripravo skupnih zbirk podatkov. Izjema od obveznosti zagotavljanja dostopa organizacijam potrošnikov in strank bi morala biti omogočena na podlagi javne varnosti, na primer če se podatki nanašajo na varnostne sisteme jedrskih elektrarn ali na slabosti v sistemih za preprečevanje poplav.

| (12) | Zanesljivost skupnih zbirk podatkov, tabel in študij se povečuje s količino statističnih podatkov, na katerih temeljijo. Zavarovalnice z visokimi tržnimi deleži bi lahko interno zbrale dovolj statističnih podatkov, da bi pripravile zanesljive skupne zbirke podatkov, tiste z majhnimi tržnimi deleži pa tega morda ne bodo mogle narediti, še manj pa nove udeleženke na trgu. Vključevanje podatkov vseh zavarovalnic, prisotnih na trgu, vključno z velikimi, v take skupne zbirke podatkov, tabele in študije načeloma spodbuja konkurenco, ker pomaga manjšim zavarovalnicam, in olajšuje vstop na trg. Glede na to posebnost zavarovalniškega sektorja ni ustrezno pogojevati izjem za take skupne zbirke podatkov, tabele in študije s pragom tržnega deleža. |
| --- | --- |

(12)

Zanesljivost skupnih zbirk podatkov, tabel in študij se povečuje s količino statističnih podatkov, na katerih temeljijo. Zavarovalnice z visokimi tržnimi deleži bi lahko interno zbrale dovolj statističnih podatkov, da bi pripravile zanesljive skupne zbirke podatkov, tiste z majhnimi tržnimi deleži pa tega morda ne bodo mogle narediti, še manj pa nove udeleženke na trgu. Vključevanje podatkov vseh zavarovalnic, prisotnih na trgu, vključno z velikimi, v take skupne zbirke podatkov, tabele in študije načeloma spodbuja konkurenco, ker pomaga manjšim zavarovalnicam, in olajšuje vstop na trg. Glede na to posebnost zavarovalniškega sektorja ni ustrezno pogojevati izjem za take skupne zbirke podatkov, tabele in študije s pragom tržnega deleža.

| (13) | Sozavarovalni pooli ali sozavarovalni pooli pozavarovanja so lahko v nekaterih omejenih okoliščinah nujni, da lahko udeleženci poola zagotovijo zavarovanje ali pozavarovanje za tveganja, za katera bi lahko brez obstoja poolov ponujala nezadostna kritja. Te vrste poolov ponavadi ne povzročajo omejitve konkurence v smislu člena 101(1) Pogodbe, zato jih ta ne prepoveduje. |
| --- | --- |

(13)

Sozavarovalni pooli ali sozavarovalni pooli pozavarovanja so lahko v nekaterih omejenih okoliščinah nujni, da lahko udeleženci poola zagotovijo zavarovanje ali pozavarovanje za tveganja, za katera bi lahko brez obstoja poolov ponujala nezadostna kritja. Te vrste poolov ponavadi ne povzročajo omejitve konkurence v smislu člena 101(1) Pogodbe, zato jih ta ne prepoveduje.

| (14) | Sozavarovalni pooli ali sozavarovalni pooli pozavarovanja lahko zavarovalnicam in pozavarovalnicam omogočajo zagotovitev zavarovanja ali pozavarovanja za tveganja, tudi če povezovanje v poole zajema več, kot je potrebno za zagotovitev kritja takega tveganja. Vendar imajo taki pooli lahko za posledico omejitve konkurence, kot na primer poenotenje pogojev zavarovanja ali celo zneskov kritja in premij. Zato je primerno določiti okoliščine, v katerih lahko za take poole velja izjema. |
| --- | --- |

(14)

Sozavarovalni pooli ali sozavarovalni pooli pozavarovanja lahko zavarovalnicam in pozavarovalnicam omogočajo zagotovitev zavarovanja ali pozavarovanja za tveganja, tudi če povezovanje v poole zajema več, kot je potrebno za zagotovitev kritja takega tveganja. Vendar imajo taki pooli lahko za posledico omejitve konkurence, kot na primer poenotenje pogojev zavarovanja ali celo zneskov kritja in premij. Zato je primerno določiti okoliščine, v katerih lahko za take poole velja izjema.

| (15) | Pri dejansko novih tveganjih ni mogoče predvideti, kakšna zmogljivost vpisa je potrebna za kritje tega tveganja, niti ali bi lahko dva ali več poolov hkrati obstajalo za zagotovitev te posebne vrste zavarovanja. Dogovor o sozavarovalnem poolu ali sozavarovalnem poolu pozavarovanja za kritje takih novih vrst tveganj je zato lahko deležen izjeme za omejeno obdobje brez praga tržnega deleža. Podatki o odškodninskih zahtevkih, zbrani v treh letih, naj bi zadostovali za oceno, ali morajo biti ponudniki vključeni v pool ali ne. |
| --- | --- |

(15)

Pri dejansko novih tveganjih ni mogoče predvideti, kakšna zmogljivost vpisa je potrebna za kritje tega tveganja, niti ali bi lahko dva ali več poolov hkrati obstajalo za zagotovitev te posebne vrste zavarovanja. Dogovor o sozavarovalnem poolu ali sozavarovalnem poolu pozavarovanja za kritje takih novih vrst tveganj je zato lahko deležen izjeme za omejeno obdobje brez praga tržnega deleža. Podatki o odškodninskih zahtevkih, zbrani v treh letih, naj bi zadostovali za oceno, ali morajo biti ponudniki vključeni v pool ali ne.

| (16) | Kot nova tveganja bi se morala obravnavati tveganja, ki prej niso obstajala. Vendar je mogoče v izjemnih okoliščinah tveganje obravnavati kot novo tveganje, kadar je iz objektivne analize razvidno, da se je tveganje tako bistveno spremenilo, da ni mogoče predvideti, kakšna zmogljivost vpisa je potrebna za kritje takega tveganja. |
| --- | --- |

(16)

Kot nova tveganja bi se morala obravnavati tveganja, ki prej niso obstajala. Vendar je mogoče v izjemnih okoliščinah tveganje obravnavati kot novo tveganje, kadar je iz objektivne analize razvidno, da se je tveganje tako bistveno spremenilo, da ni mogoče predvideti, kakšna zmogljivost vpisa je potrebna za kritje takega tveganja.

| (17) | Pri tveganjih, ki niso nova, lahko taki sozavarovalni pooli in sozavarovalni pooli pozavarovanja, ki imajo za posledico omejitev konkurence, v določenih omejenih okoliščinah pomenijo koristi, ki upravičujejo izjemo iz člena 101(3) Pogodbe, tudi če bi jih lahko nadomestili dve ali več konkurenčnih zavarovalnic. Ti pooli lahko na primer svojim udeležencem omogočijo pridobivanje potrebnih izkušenj z zadevnega zavarovalniškega sektorja, prihranke pri stroških ali znižanje kosmatih premij s pomočjo skupnega pozavarovanja pod ugodnimi pogoji. Vendar mora biti vsaka izjema omejena na sporazume, ki zadevnim podjetjem ne dajejo možnosti za izključitev konkurence glede znatnega dela zadevnih proizvodov. Potrošnikom lahko pooli zares koristijo le, če je na upoštevnih trgih, na katerih delujejo pooli, dovolj konkurence. Ta zahteva se lahko šteje za izpolnjeno šele tedaj, ko pool ne presega danega praga tržnega deleža in se zato lahko domneva, da je izpostavljen dejanski ali potencialni konkurenci zavarovalnic, ki niso udeleženke tega poola. |
| --- | --- |

(17)

Pri tveganjih, ki niso nova, lahko taki sozavarovalni pooli in sozavarovalni pooli pozavarovanja, ki imajo za posledico omejitev konkurence, v določenih omejenih okoliščinah pomenijo koristi, ki upravičujejo izjemo iz člena 101(3) Pogodbe, tudi če bi jih lahko nadomestili dve ali več konkurenčnih zavarovalnic. Ti pooli lahko na primer svojim udeležencem omogočijo pridobivanje potrebnih izkušenj z zadevnega zavarovalniškega sektorja, prihranke pri stroških ali znižanje kosmatih premij s pomočjo skupnega pozavarovanja pod ugodnimi pogoji. Vendar mora biti vsaka izjema omejena na sporazume, ki zadevnim podjetjem ne dajejo možnosti za izključitev konkurence glede znatnega dela zadevnih proizvodov. Potrošnikom lahko pooli zares koristijo le, če je na upoštevnih trgih, na katerih delujejo pooli, dovolj konkurence. Ta zahteva se lahko šteje za izpolnjeno šele tedaj, ko pool ne presega danega praga tržnega deleža in se zato lahko domneva, da je izpostavljen dejanski ali potencialni konkurenci zavarovalnic, ki niso udeleženke tega poola.

| (18) | Ta uredba bi zato morala priznavati izjemo vsem takim sozavarovalnim poolom ali sozavarovalnim poolom pozavarovanja, ki obstajajo več kot tri leta ali ki niso bili ustanovljeni zaradi kritja novega tveganja, če skupni tržni delež udeleženih podjetij ne presega določenih pragov. Prag za sozavarovalne poole naj bo nižji, ker se v okviru sozavarovalnega poola lahko pojavljajo enotni pogoji zavarovanja in kosmate premije. Za oceno, ali pool izpolnjuje pogoj, ki se nanaša na tržni delež, je treba sešteti vse tržne deleže udeleženih podjetij. Tržni delež posameznega udeleženega podjetja temelji na skupnem bruto premijskem dohodku zadevnega udeleženega podjetja znotraj in zunaj zadevnega poola na istem upoštevnem trgu. Vendar bi morale te izjeme veljati samo, če zadevni pool izpolnjuje tudi druge pogoje, opredeljene v tej uredbi, katerih namen je kar najbolj zmanjšati omejitve konkurence med udeleženimi podjetji poola. Te primere bi bilo treba analizirati posamično, da se ugotovi, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba bi zato morala priznavati izjemo vsem takim sozavarovalnim poolom ali sozavarovalnim poolom pozavarovanja, ki obstajajo več kot tri leta ali ki niso bili ustanovljeni zaradi kritja novega tveganja, če skupni tržni delež udeleženih podjetij ne presega določenih pragov. Prag za sozavarovalne poole naj bo nižji, ker se v okviru sozavarovalnega poola lahko pojavljajo enotni pogoji zavarovanja in kosmate premije. Za oceno, ali pool izpolnjuje pogoj, ki se nanaša na tržni delež, je treba sešteti vse tržne deleže udeleženih podjetij. Tržni delež posameznega udeleženega podjetja temelji na skupnem bruto premijskem dohodku zadevnega udeleženega podjetja znotraj in zunaj zadevnega poola na istem upoštevnem trgu. Vendar bi morale te izjeme veljati samo, če zadevni pool izpolnjuje tudi druge pogoje, opredeljene v tej uredbi, katerih namen je kar najbolj zmanjšati omejitve konkurence med udeleženimi podjetji poola. Te primere bi bilo treba analizirati posamično, da se ugotovi, ali so izpolnjeni pogoji iz te uredbe.

| (19) | Zaradi olajšanja sklepanja sporazumov, pri čemer lahko nekateri vključujejo precejšnje naložbene odločitve, je treba kot čas veljavnosti te uredbe določiti sedem let. |
| --- | --- |

(19)

Zaradi olajšanja sklepanja sporazumov, pri čemer lahko nekateri vključujejo precejšnje naložbene odločitve, je treba kot čas veljavnosti te uredbe določiti sedem let.

| (20) | Komisija lahko odvzame ugodnost te uredbe na podlagi člena 29(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (5), če v določenem primeru ugotovi, da ima sporazum, za katerega se uporabljajo izjeme iz te uredbe, kljub temu učinke, ki niso skladni s členom 101(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(20)

Komisija lahko odvzame ugodnost te uredbe na podlagi člena 29(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (5), če v določenem primeru ugotovi, da ima sporazum, za katerega se uporabljajo izjeme iz te uredbe, kljub temu učinke, ki niso skladni s členom 101(3) Pogodbe.

| (21) | Organ, pristojen za konkurenco zadevne države članice, lahko umakne ugodnost iz člena 29(2) Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 za ozemlje te države članice ali del njenega ozemlja, če ima v konkretnem primeru sporazum, za katerega velja izjema iz te uredbe, kljub temu učinke, ki so nezdružljivi s členom 101(3) Pogodbe, na ozemlju te države članice ali delu njenega ozemlja, ki ima vse lastnosti samostojnega geografskega trga. |
| --- | --- |

(21)

Organ, pristojen za konkurenco zadevne države članice, lahko umakne ugodnost iz člena 29(2) Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 za ozemlje te države članice ali del njenega ozemlja, če ima v konkretnem primeru sporazum, za katerega velja izjema iz te uredbe, kljub temu učinke, ki so nezdružljivi s členom 101(3) Pogodbe, na ozemlju te države članice ali delu njenega ozemlja, ki ima vse lastnosti samostojnega geografskega trga.

| (22) | Pri odločanju o tem, ali naj se v skladu s členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 umakne ugodnost iz te uredbe, so zlasti pomembni učinki omejevanja konkurence, ki lahko izhajajo iz obstoječih povezav med sozavarovalnim poolom ali sozavarovalnim poolom pozavarovanja in/ali njegovimi udeleženimi podjetji ter drugimi pooli in/ali njihovimi udeleženimi podjetji na istem upoštevnem trgu – |
| --- | --- |

(22)

Pri odločanju o tem, ali naj se v skladu s členom 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 umakne ugodnost iz te uredbe, so zlasti pomembni učinki omejevanja konkurence, ki lahko izhajajo iz obstoječih povezav med sozavarovalnim poolom ali sozavarovalnim poolom pozavarovanja in/ali njegovimi udeleženimi podjetji ter drugimi pooli in/ali njihovimi udeleženimi podjetji na istem upoštevnem trgu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „sporazum“ je sporazum, sklep podjetniškega združenja ali usklajeno ravnanje; |
| --- | --- |

1.

„sporazum“ je sporazum, sklep podjetniškega združenja ali usklajeno ravnanje;

| 2. | „udeležena podjetja“ so podpisnice sporazuma in z njimi povezana podjetja; |
| --- | --- |

2.

„udeležena podjetja“ so podpisnice sporazuma in z njimi povezana podjetja;

| 3. | „povezana podjetja“ so:






  (a) | podjetja, v katerih lahko podpisnica sporazuma neposredno ali posredno:






  (i) | uveljavlja več kot polovico glasovalnih pravic ali |
| --- | --- | --- | --- |

3.

„povezana podjetja“ so:

(a)

podjetja, v katerih lahko podpisnica sporazuma neposredno ali posredno:

(i)

uveljavlja več kot polovico glasovalnih pravic ali

| (ii) | imenuje več kot polovico članov nadzornega sveta, uprave ali teles, ki zakonito zastopajo podjetje, ali |
| --- | --- |

(ii)

imenuje več kot polovico članov nadzornega sveta, uprave ali teles, ki zakonito zastopajo podjetje, ali

| (iii) | ima pravico upravljati posle podjetja; |
| --- | --- |

(iii)

ima pravico upravljati posle podjetja;

| (b) | podjetja, ki imajo nad podpisnico sporazuma neposredno ali posredno pravice ali pooblastila iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

podjetja, ki imajo nad podpisnico sporazuma neposredno ali posredno pravice ali pooblastila iz točke (a);

| (c) | podjetja, v katerih ima podjetje iz točke (b), neposredno ali posredno, pravice ali pooblastila iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

podjetja, v katerih ima podjetje iz točke (b), neposredno ali posredno, pravice ali pooblastila iz točke (a);

| (d) | podjetja, v katerih ima podpisnica sporazuma skupaj z enim ali več podjetji iz točke (a), (b) ali (c) ali v katerih imata dve ali več od slednjih podjetij skupaj pravice ali pooblastila iz točke (a); |
| --- | --- |

(d)

podjetja, v katerih ima podpisnica sporazuma skupaj z enim ali več podjetji iz točke (a), (b) ali (c) ali v katerih imata dve ali več od slednjih podjetij skupaj pravice ali pooblastila iz točke (a);

| (e) | podjetja, v katerih imajo pravice ali pooblastila iz točke (a) skupaj:






  (i) | podpisnice sporazuma ali povezana podjetja vsake od njih iz točk (a) do (d) ali |
| --- | --- | --- |

(e)

podjetja, v katerih imajo pravice ali pooblastila iz točke (a) skupaj:

(i)

podpisnice sporazuma ali povezana podjetja vsake od njih iz točk (a) do (d) ali

| (ii) | ena ali več podpisnic sporazuma ali eno ali več njihovih povezanih podjetij iz točk (a) do (d) in ena ali več tretjih oseb; |
| --- | --- |

(ii)

ena ali več podpisnic sporazuma ali eno ali več njihovih povezanih podjetij iz točk (a) do (d) in ena ali več tretjih oseb;

| 4. | „sozavarovalni pooli“ so skupnosti, ki jih ustanovijo zavarovalnice neposredno ali prek posrednikov ali pooblaščenih zastopnikov, razen ad hoc dogovorov o sozavarovanju na trgu vpisa, pri čemer določen del danega tveganja krije glavna zavarovalnica, preostali del tveganja pa naslednje zavarovalnice, pozvane h kritju preostalega dela, ki:






  (a) | se zavežejo, da bodo v imenu in za račun vseh udeleženih sklepale zavarovalne pogodbe za določene vrste tveganj ali |
| --- | --- | --- |

4.

„sozavarovalni pooli“ so skupnosti, ki jih ustanovijo zavarovalnice neposredno ali prek posrednikov ali pooblaščenih zastopnikov, razen ad hoc dogovorov o sozavarovanju na trgu vpisa, pri čemer določen del danega tveganja krije glavna zavarovalnica, preostali del tveganja pa naslednje zavarovalnice, pozvane h kritju preostalega dela, ki:

(a)

se zavežejo, da bodo v imenu in za račun vseh udeleženih sklepale zavarovalne pogodbe za določene vrste tveganj ali

| (b) | poverijo sklepanje in upravljanje zavarovanja določene vrste tveganj v njihovem imenu in za njihov račun eni izmed zavarovalnic, skupnemu posredniku ali skupnemu organu, ustanovljenemu v ta namen; |
| --- | --- |

(b)

poverijo sklepanje in upravljanje zavarovanja določene vrste tveganj v njihovem imenu in za njihov račun eni izmed zavarovalnic, skupnemu posredniku ali skupnemu organu, ustanovljenemu v ta namen;

| 5. | „sozavarovalni pooli pozavarovanja“ so skupnosti, ki jih ustanovijo zavarovalnice neposredno ali prek posrednikov ali pooblaščenih zastopnikov in morda ob pomoči ene ali več pozavarovalnic, razen ad hoc dogovorov o sozavarovanju pozavarovanja na trgu vpisa, pri čemer določen del danega tveganja krije glavna zavarovalnica, preostali del tveganja pa naslednje zavarovalnice, pozvane h kritju preostalega dela:






  (a) | zaradi skupnega pozavarovanja vseh svojih obveznosti ali njihovega dela glede določene vrste tveganj; |
| --- | --- | --- |

5.

„sozavarovalni pooli pozavarovanja“ so skupnosti, ki jih ustanovijo zavarovalnice neposredno ali prek posrednikov ali pooblaščenih zastopnikov in morda ob pomoči ene ali več pozavarovalnic, razen ad hoc dogovorov o sozavarovanju pozavarovanja na trgu vpisa, pri čemer določen del danega tveganja krije glavna zavarovalnica, preostali del tveganja pa naslednje zavarovalnice, pozvane h kritju preostalega dela:

(a)

zaradi skupnega pozavarovanja vseh svojih obveznosti ali njihovega dela glede določene vrste tveganj;

| (b) | zaradi morebitnega sprejetja pozavarovanja za isto vrsto tveganj v imenu in za račun vseh udeleženih; |
| --- | --- |

(b)

zaradi morebitnega sprejetja pozavarovanja za isto vrsto tveganj v imenu in za račun vseh udeleženih;

| 6. | „nova tveganja“ so:






  (a) | tveganja, ki prej niso obstajala in ki se lahko krijejo samo s popolnoma novim zavarovalnim produktom, ne pa z razširitvijo, izboljšanjem ali zamenjavo obstoječega zavarovalnega produkta, ali |
| --- | --- | --- |

6.

„nova tveganja“ so:

(a)

tveganja, ki prej niso obstajala in ki se lahko krijejo samo s popolnoma novim zavarovalnim produktom, ne pa z razširitvijo, izboljšanjem ali zamenjavo obstoječega zavarovalnega produkta, ali

| (b) | izjemoma tveganja, za katera je objektivna analiza pokazala, da so se tako bistveno spremenila, da ni mogoče predvideti, kakšna zmogljivost vpisa je potrebna za kritje takega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

izjemoma tveganja, za katera je objektivna analiza pokazala, da so se tako bistveno spremenila, da ni mogoče predvideti, kakšna zmogljivost vpisa je potrebna za kritje takega tveganja;

| 7. | „kosmata premija“ je cena, ki se zaračuna zavarovalcu. |
| --- | --- |

7.

„kosmata premija“ je cena, ki se zaračuna zavarovalcu.

POGLAVJE II

SKUPNE ZBIRKE PODATKOV, TABELE IN ŠTUDIJE

Člen 2

Izjema

Na podlagi člena 101(3) Pogodbe in na podlagi določb te uredbe se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume, sklenjene med dvema ali več podjetji v zavarovalniškem sektorju za:

| (a) | skupno zbiranje in razširjanje informacij, potrebnih za naslednje namene:






  (i) | izračun povprečnih stroškov kritja določenega tveganja v preteklosti (v nadaljnjem besedilu: zbirke podatkov); |
| --- | --- | --- |

(a)

skupno zbiranje in razširjanje informacij, potrebnih za naslednje namene:

(i)

izračun povprečnih stroškov kritja določenega tveganja v preteklosti (v nadaljnjem besedilu: zbirke podatkov);

| (ii) | oblikovanje tabel umrljivosti ter tabel, ki kažejo pogostnost bolezni, nezgod in invalidnosti v zvezi z zavarovanjem, ki vključuje element kapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: tabele); |
| --- | --- |

(ii)

oblikovanje tabel umrljivosti ter tabel, ki kažejo pogostnost bolezni, nezgod in invalidnosti v zvezi z zavarovanjem, ki vključuje element kapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: tabele);

| (b) | skupno izvajanje študij o možnem vplivu splošnih okoliščin, ki so zunaj vpliva zainteresiranih podjetij, bodisi o pogostnosti ali obsegu bodočih zahtevkov glede določenega tveganja ali vrste tveganja ali o donosnosti različnih vrst naložb (v nadaljnjem besedilu: študije), ter posredovanje rezultatov takih študij. |
| --- | --- |

(b)

skupno izvajanje študij o možnem vplivu splošnih okoliščin, ki so zunaj vpliva zainteresiranih podjetij, bodisi o pogostnosti ali obsegu bodočih zahtevkov glede določenega tveganja ali vrste tveganja ali o donosnosti različnih vrst naložb (v nadaljnjem besedilu: študije), ter posredovanje rezultatov takih študij.

Člen 3

Pogoji za izjemo

1.   Izjema iz člena 2(a) velja le, če zbirke podatkov in tabele:

| (a) | temeljijo na zbirki podatkov, ki se nanašajo na določeno število rizičnih let, izbranih kot opazovano obdobje, ter na zadostno število identičnih ali primerljivih tveganj za pridobivanje osnove, ki se lahko statistično obdela in ki bo med drugim dala podatke o:






  (i) | številu odškodninskih zahtevkov v navedenem obdobju; |
| --- | --- | --- |

(a)

temeljijo na zbirki podatkov, ki se nanašajo na določeno število rizičnih let, izbranih kot opazovano obdobje, ter na zadostno število identičnih ali primerljivih tveganj za pridobivanje osnove, ki se lahko statistično obdela in ki bo med drugim dala podatke o:

(i)

številu odškodninskih zahtevkov v navedenem obdobju;

| (ii) | številu posamičnih tveganj, zavarovanih v vsakem rizičnem letu v opazovanem obdobju; |
| --- | --- |

(ii)

številu posamičnih tveganj, zavarovanih v vsakem rizičnem letu v opazovanem obdobju;

| (iii) | skupnih zneskih, ki so bili ali bi lahko bili plačani za odškodninske zahtevke, ki so nastali v navedenem obdobju; |
| --- | --- |

(iii)

skupnih zneskih, ki so bili ali bi lahko bili plačani za odškodninske zahtevke, ki so nastali v navedenem obdobju;

| (iv) | skupnem znesku kapitala, ki je bil zavarovan v vsakem rizičnem letu v opazovanem obdobju; |
| --- | --- |

(iv)

skupnem znesku kapitala, ki je bil zavarovan v vsakem rizičnem letu v opazovanem obdobju;

| (b) | vključujejo tako podroben pregled statističnih podatkov, ki so na voljo, kot je aktuarno primerno; |
| --- | --- |

(b)

vključujejo tako podroben pregled statističnih podatkov, ki so na voljo, kot je aktuarno primerno;

| (c) | nikakor ne vključujejo elementov za nepredvidene izdatke, dohodka iz rezervacij, upravnih ali prodajnih stroškov ali davkov in drugih dajatev ter ne upoštevajo realizacije iz naložb niti pričakovanih dobičkov. |
| --- | --- |

(c)

nikakor ne vključujejo elementov za nepredvidene izdatke, dohodka iz rezervacij, upravnih ali prodajnih stroškov ali davkov in drugih dajatev ter ne upoštevajo realizacije iz naložb niti pričakovanih dobičkov.

2.   Izjeme iz člena 2 veljajo le, če zbirke podatkov, tabele ali rezultati študij:

| (a) | ne razkrivajo identitete udeleženih zavarovalnic niti zavarovancev; |
| --- | --- |

(a)

ne razkrivajo identitete udeleženih zavarovalnic niti zavarovancev;

| (b) | pri zbiranju in posredovanju vsebujejo izrecno navedbo, da so nezavezujoči; |
| --- | --- |

(b)

pri zbiranju in posredovanju vsebujejo izrecno navedbo, da so nezavezujoči;

| (c) | ne vsebujejo kakršne koli navedbe višine kosmate premije; |
| --- | --- |

(c)

ne vsebujejo kakršne koli navedbe višine kosmate premije;

| (d) | postanejo na voljo pod primernimi, dostopnimi in nediskriminacijskimi pogoji vsem zavarovalnicam, ki zahtevajo izvod, tudi tistim, ki niso dejavne na geografskem ali proizvodnem trgu, na katerega se te zbirke podatkov, tabele ali rezultati študij nanašajo; |
| --- | --- |

(d)

postanejo na voljo pod primernimi, dostopnimi in nediskriminacijskimi pogoji vsem zavarovalnicam, ki zahtevajo izvod, tudi tistim, ki niso dejavne na geografskem ali proizvodnem trgu, na katerega se te zbirke podatkov, tabele ali rezultati študij nanašajo;

| (e) | postanejo na voljo pod primernimi, dostopnimi in nediskriminacijskimi pogoji organizacijam potrošnikov ali strank, ki iz pravilno utemeljenih razlogov vložijo posamezne in natančne zahtevke za dostop do njih, razen če je nerazkritje objektivno utemeljeno na podlagi javne varnosti. |
| --- | --- |

(e)

postanejo na voljo pod primernimi, dostopnimi in nediskriminacijskimi pogoji organizacijam potrošnikov ali strank, ki iz pravilno utemeljenih razlogov vložijo posamezne in natančne zahtevke za dostop do njih, razen če je nerazkritje objektivno utemeljeno na podlagi javne varnosti.

Člen 4

Sporazumi, ki jih izjema ne zajema

Izjeme iz člena 2 ne veljajo, če se udeležena podjetja med seboj dogovorijo ali zavežejo ali pa naložijo drugim zavarovalnicam, da ne uporabljajo zbirk podatkov ali tabel, ki se razlikujejo od tistih iz člena 2(a), ali da ne odstopajo od rezultatov študij iz člena 2(b).

POGLAVJE III

SKUPNO KRITJE DOLOČENIH VRST TVEGANJ

Člen 5

Izjema

Na podlagi člena 101(3) Pogodbe in na podlagi določb te uredbe se člen 101(1) Pogodbe ne uporablja za sporazume, sklenjene med dvema ali več podjetji v zavarovalniškem sektorju v zvezi z ustanovitvijo in delovanjem zavarovalniških poolov ali zavarovalniških in pozavarovalniških poolov za skupno kritje določenih vrst tveganj v obliki sozavarovanja ali sozavarovanja pozavarovanja.

Člen 6

Uporaba izjeme in pragi tržnih deležev

1.   Glede sozavarovalnih poolov ali sozavarovalnih poolov pozavarovanja, ustanovljenih izključno za kritje novih tveganj, izjema iz člena 5 velja tri leta od datuma prve ustanovitve poola, ne glede na tržni delež poola.

2.   Glede sozavarovalnih poolov ali sozavarovalnih poolov pozavarovanja, ki ne spadajo v področje uporabe odstavka 1, izjema iz člena 5 velja v obdobju veljavnosti te uredbe, če skupni tržni delež udeleženih podjetij ne presega:

| (a) | 20 % upoštevnega trga v primeru sozavarovalnih poolov; |
| --- | --- |

(a)

20 % upoštevnega trga v primeru sozavarovalnih poolov;

| (b) | 25 % upoštevnega trga v primeru sozavarovalnih poolov pozavarovanja. |
| --- | --- |

(b)

25 % upoštevnega trga v primeru sozavarovalnih poolov pozavarovanja.

3.   Pri izračunu tržnega deleža udeleženega podjetja na upoštevnem trgu se upošteva:

| (a) | tržni delež udeleženega podjetja znotraj zadevnega poola; |
| --- | --- |

(a)

tržni delež udeleženega podjetja znotraj zadevnega poola;

| (b) | tržni delež udeleženega podjetja znotraj drugega poola, ki deluje na istem upoštevnem trgu kot zadevni pool in katerega član je udeleženo podjetje, ter |
| --- | --- |

(b)

tržni delež udeleženega podjetja znotraj drugega poola, ki deluje na istem upoštevnem trgu kot zadevni pool in katerega član je udeleženo podjetje, ter

| (c) | tržni delež udeleženega podjetja zunaj kakršnega koli poola na istem upoštevnem trgu, na katerem deluje zadevni pool. |
| --- | --- |

(c)

tržni delež udeleženega podjetja zunaj kakršnega koli poola na istem upoštevnem trgu, na katerem deluje zadevni pool.

4.   Za uporabo pragov tržnega deleža iz odstavka 2 veljajo naslednja pravila:

| (a) | tržni delež se izračuna na podlagi bruto premijskega dohodka; če podatki o bruto premijskem dohodku niso na voljo, se za ugotavljanje tržnega deleža zadevnega podjetja lahko uporabijo ocene, dobljene na podlagi drugih zanesljivih tržnih informacij, vključno z zagotovljenim kritjem ali vrednostjo zavarovanega tveganja; |
| --- | --- |

(a)

tržni delež se izračuna na podlagi bruto premijskega dohodka; če podatki o bruto premijskem dohodku niso na voljo, se za ugotavljanje tržnega deleža zadevnega podjetja lahko uporabijo ocene, dobljene na podlagi drugih zanesljivih tržnih informacij, vključno z zagotovljenim kritjem ali vrednostjo zavarovanega tveganja;

| (b) | tržni delež se izračuna na podlagi podatkov za prejšnje koledarsko leto. |
| --- | --- |

(b)

tržni delež se izračuna na podlagi podatkov za prejšnje koledarsko leto.

5.   Če tržni delež iz točke (a) odstavka 2 na začetku ne presega 20 %, vendar se pozneje poveča tako, da ne presega 25 %, izjema iz člena 5 velja še dve zaporedni koledarski leti, ki sledita letu, ko je bil prag 20 % prvič presežen.

6.   Če tržni delež iz točke (a) odstavka 2 na začetku ne presega 20 %, vendar se pozneje poveča nad 25 %, izjema iz člena 5 velja še eno koledarsko leto, ki sledi letu, ko je bil prag 25 % prvič presežen.

7.   Ugodnosti iz odstavkov 5 in 6 se ne smejo združiti tako, da je presežena doba dveh koledarskih let.

8.   Če tržni delež iz točke (b) odstavka 2 na začetku ne presega 25 %, vendar se pozneje poveča tako, da ne presega 30 %, izjema iz člena 5 velja še dve zaporedni koledarski leti, ki sledita letu, ko je bil prag 25 % prvič presežen.

9.   Če tržni delež iz točke (b) odstavka 2 na začetku ne presega 25 %, vendar se pozneje poveča nad 30 %, izjema iz člena 5 velja še eno koledarsko leto, ki sledi letu, ko je bil prag 30 % prvič presežen.

10.   Ugodnosti iz odstavkov 8 in 9 se ne smejo združiti tako, da je presežena doba dveh koledarskih let.

Člen 7

Pogoji za izjemo

Izjema iz člena 5 velja le, če:

| (a) | ima vsako udeleženo podjetje pravico, da v razumnem odpovednem roku brez kakršnih koli sankcij izstopi iz poola; |
| --- | --- |

(a)

ima vsako udeleženo podjetje pravico, da v razumnem odpovednem roku brez kakršnih koli sankcij izstopi iz poola;

| (b) | pravila poola ne zavezujejo nobenega udeleženega podjetja v poolu, da zavaruje ali pozavaruje v okviru poola, niti se nobenih udeleženih podjetij v poolu ne omejuje, da bi zavarovala ali pozavarovala zunaj poola, in sicer niti v celoti niti delno ter v zvezi z nobenimi vrstami tveganj, ki jih zajema pool; |
| --- | --- |

(b)

pravila poola ne zavezujejo nobenega udeleženega podjetja v poolu, da zavaruje ali pozavaruje v okviru poola, niti se nobenih udeleženih podjetij v poolu ne omejuje, da bi zavarovala ali pozavarovala zunaj poola, in sicer niti v celoti niti delno ter v zvezi z nobenimi vrstami tveganj, ki jih zajema pool;

| (c) | pravila poola ne omejujejo dejavnosti poola ali njegovih udeležencev na zavarovanje ali pozavarovanje tveganj na določenem geografskem področju Unije; |
| --- | --- |

(c)

pravila poola ne omejujejo dejavnosti poola ali njegovih udeležencev na zavarovanje ali pozavarovanje tveganj na določenem geografskem področju Unije;

| (d) | sporazum ne omejuje obsega proizvodov ali prodaje; |
| --- | --- |

(d)

sporazum ne omejuje obsega proizvodov ali prodaje;

| (e) | sporazum ne deli trgov ali strank ter |
| --- | --- |

(e)

sporazum ne deli trgov ali strank ter

| (f) | se udeleženci sozavarovalnega poola pozavarovanja ne dogovarjajo o kosmatih premijah, ki jih zaračunavajo pri neposrednem zavarovanju. |
| --- | --- |

(f)

se udeleženci sozavarovalnega poola pozavarovanja ne dogovarjajo o kosmatih premijah, ki jih zaračunavajo pri neposrednem zavarovanju.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 8

Prehodno obdobje

Prepoved iz člena 101(1) Pogodbe ne velja od 1. aprila 2010 do 30. septembra 2010 v zvezi s sporazumi, ki že veljajo 31. marca 2010 in ne izpolnjujejo pogojev za uporabo izjeme iz te uredbe, izpolnjujejo pa pogoje za uporabo izjeme iz Uredbe (ES) št. 358/2003.

Člen 9

Veljavnost

Ta uredba začne veljati 1. aprila 2010.

Veljati preneha 31. marca 2017.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 143, 7.6.1991, str. 1.

1

(2)  Člen 81 Pogodbe ES je z učinkom od 1. decembra 2009 postal člen 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Člena sta vsebinsko istovetna. Kadar je to primerno, se v tej Uredbi sklicevanja na člen 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumejo kot sklicevanja na člen 81 Pogodbe ES.

2

(3)  UL L 53, 28.2.2003, str. 8.

3

(4)  COM(2009) 138.

4

(5)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

5

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 268/2010

z dne 29. marca 2010

o izvajanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic pod usklajenimi pogoji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (1) in zlasti člena 17(8) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2007/2/ES morajo države članice institucijam in organom Skupnosti zagotoviti dostop do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki pod usklajenimi pogoji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2007/2/ES morajo države članice institucijam in organom Skupnosti zagotoviti dostop do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki pod usklajenimi pogoji.

| (2) | Da se zagotovi skladni pristop do omogočanja dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov je treba s to uredbo opredeliti minimalni nabor pogojev, ki jih je treba izpolniti. |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovi skladni pristop do omogočanja dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov je treba s to uredbo opredeliti minimalni nabor pogojev, ki jih je treba izpolniti.

| (3) | Direktiva 2007/2/ES dovoljuje izjeme glede souporabe podatkov na podlagi člena 17(7). Tudi če države članice uporabijo navedene izjeme, lahko prosto določijo ukrepe, kot so varnostni ukrepi, ki jih institucije in organi Skupnosti morajo sprejeti, da bi še vedno dobili dostop to teh zbirk podatkov in storitev v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2007/2/ES dovoljuje izjeme glede souporabe podatkov na podlagi člena 17(7). Tudi če države članice uporabijo navedene izjeme, lahko prosto določijo ukrepe, kot so varnostni ukrepi, ki jih institucije in organi Skupnosti morajo sprejeti, da bi še vedno dobili dostop to teh zbirk podatkov in storitev v zvezi z njimi.

| (4) | V vseh dogovorih, med drugim tudi v licenčnih sporazumih, pogodbah in izmenjavi elektronske pošte ali katerih koli drugih dogovorih glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic in njihovih organov na podlagi te uredbe, je treba uporabljati izraze, opredeljene v členu 3 Direktive 2007/2/ES. |
| --- | --- |

(4)

V vseh dogovorih, med drugim tudi v licenčnih sporazumih, pogodbah in izmenjavi elektronske pošte ali katerih koli drugih dogovorih glede dostopa institucij in organov Skupnosti do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki držav članic in njihovih organov na podlagi te uredbe, je treba uporabljati izraze, opredeljene v členu 3 Direktive 2007/2/ES.

| (5) | Da bi institucije in organi Skupnosti izpolnili svoje javne naloge in prispevali k izvajanju evropskih okoljskih politik, morajo zbirke prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki dati na voljo izvajalcem, ki delajo za institucije in organe Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Da bi institucije in organi Skupnosti izpolnili svoje javne naloge in prispevali k izvajanju evropskih okoljskih politik, morajo zbirke prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki dati na voljo izvajalcem, ki delajo za institucije in organe Skupnosti.

| (6) | Na splošno velja, da morajo biti dogovori skladni s to uredbo od osemnajstega meseca od začetka njene veljavnosti. Ker so lahko prej sklenjeni dogovori še vedno veljavni, je potrebna prehodna določba. Zato je treba dogovore, ki že obstajajo ob začetku veljavnosti te uredbe, uskladiti s to uredbo ob podaljšanju ali izteku navedenih sporazumov, vendar najpozneje tri leta od začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Na splošno velja, da morajo biti dogovori skladni s to uredbo od osemnajstega meseca od začetka njene veljavnosti. Ker so lahko prej sklenjeni dogovori še vedno veljavni, je potrebna prehodna določba. Zato je treba dogovore, ki že obstajajo ob začetku veljavnosti te uredbe, uskladiti s to uredbo ob podaljšanju ali izteku navedenih sporazumov, vendar najpozneje tri leta od začetka veljavnosti te uredbe.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 22 Direktive 2007/2/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa usklajene pogoje za dostop do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki v skladu s členom 17 Direktive 2007/2/ES.

Člen 2

Omejitve dostopa

Na zahtevo institucije ali organa Skupnosti navedejo države članice razloge za kakršne koli omejitve glede souporabe na podlagi člena 17(7) Direktive 2007/2/ES.

Države članice lahko navedejo, pod katerimi pogoji se lahko dovoli dostop, ki je omejen v skladu s členom 17(7).

Člen 3

Dogovori

1.   Vsi dogovori glede dostopa do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki so v celoti združljivi z zahtevami iz te uredbe.

2.   Opredelitve pojmov iz člena 3 Direktive 2007/2/ES se uporabljajo v vseh dogovorih glede dostopa do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki.

Člen 4

Uporaba zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki

1.   Institucije ali organi Skupnosti lahko dajo zbirke prostorskih podatkov ali storitev v zvezi s prostorskimi podatki na voljo izvajalcem, ki zanje delajo.

2.   Če se zbirke prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki dajo na voljo v skladu z odstavkom 1, si institucije in organi Skupnosti na vse možne načine prizadevajo, da ne pride do nepooblaščene uporabe zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki.

3.   Če se zbirka prostorskih podatkov ali storitev v zvezi s prostorskimi podatki da na voljo na podlagi odstavka 1, je njen prejemnik ne sme dati na voljo drugi osebi brez predhodnega pisnega soglasja prvotnega ponudnika podatkov ali storitve.

Člen 5

Metapodatki

Pogoji, ki se uporabljajo za institucije in organe Skupnosti v skladu s to uredbo, se navedejo v metapodatkovnem elementu 8.1 iz dela B Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1205/2008 (2).

Člen 6

Preglednost

1.   Če institucija ali organ Skupnosti zahteva dostop do zbirke prostorskih podatkov ali storitve v zvezi s prostorskimi podatki, dajo države članice na zahtevo za namene ocenjevanja in uporabe na voljo informacije o mehanizmih za zbiranje, obdelavo, ustvarjanje, kontrolo kakovosti zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki ter o mehanizmih za dostop do njih, če so navedene dodatne informacije razpoložljive ter jih je smiselno izvleči in dostaviti.

2.   Na zahtevo vsebujejo ponudbe držav članic glede zagotavljanja dostopa do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki institucijam in organom Skupnosti tudi podlago za zaračunavanje pristojbin in upoštevane dejavnike.

Člen 7

Odzivni časi

Države članice takoj zagotovijo dostop zbirk prostorskih podatkov in storitev, vendar najpozneje 20 dni po prejemu pisne zahteve, razen če se država članica in institucija ali organ Skupnosti ne dogovorita drugače.

Člen 8

Prehodne določbe

Države članice poskrbijo, da so navedeni dogovori skladni s to uredbo od osemnajstega meseca od začetka njene veljavnosti.

Če dogovori o zagotavljanju zbirk prostorskih podatkov in storitev že obstajajo ob začetku veljavnosti te uredbe, države članice zagotovijo, da so navedeni dogovori v skladu s to uredbo od podaljšanja ali izteka navedenih dogovorov, vendar najpozneje tri leta od začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 326, 4.12.2008, str. 12.

2

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 269/2010

z dne 29. marca 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 156,4 |
| JO | 64,0 |
| MA | 141,2 |
| TN | 160,3 |
| TR | 101,1 |
| ZZ | 124,6 |
| 0707 00 05 | JO | 75,8 |
| MA | 87,9 |
| TR | 126,5 |
| ZZ | 96,7 |
| 0709 90 70 | MA | 143,4 |
| TR | 108,5 |
| ZZ | 126,0 |
| 0805 10 20 | EG | 46,7 |
| IL | 56,3 |
| MA | 53,6 |
| TN | 47,0 |
| TR | 65,5 |
| ZZ | 53,8 |
| 0805 50 10 | EG | 66,4 |
| IL | 91,6 |
| MA | 49,1 |
| TR | 68,9 |
| ZA | 69,5 |
| ZZ | 69,1 |
| 0808 10 80 | AR | 80,9 |
| BR | 83,8 |
| CA | 100,2 |
| CL | 85,6 |
| CN | 76,2 |
| MK | 23,6 |
| US | 130,0 |
| ZA | 94,1 |
| ZZ | 84,3 |
| 0808 20 50 | AR | 75,5 |
| CL | 96,3 |
| CN | 35,0 |
| MX | 100,0 |
| UY | 106,8 |
| ZA | 100,8 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

156,4

JO

64,0

MA

141,2

TN

160,3

TR

101,1

ZZ

124,6

0707 00 05

JO

75,8

MA

87,9

TR

126,5

ZZ

96,7

0709 90 70

MA

143,4

TR

108,5

ZZ

126,0

0805 10 20

EG

46,7

IL

56,3

MA

53,6

TN

47,0

TR

65,5

ZZ

53,8

0805 50 10

EG

66,4

IL

91,6

MA

49,1

TR

68,9

ZA

69,5

ZZ

69,1

0808 10 80

AR

80,9

BR

83,8

CA

100,2

CL

85,6

CN

76,2

MK

23,6

US

130,0

ZA

94,1

ZZ

84,3

0808 20 50

AR

75,5

CL

96,3

CN

35,0

MX

100,0

UY

106,8

ZA

100,8

ZZ

85,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/12

---

SKLEP SVETA

z dne 16. februarja 2010

o javni objavi Priporočila 2010/190/EU za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije

(2010/181/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 16. februarja 2010 sprejel Priporočilo 2010/190/EU (1) za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 16. februarja 2010 sprejel Priporočilo 2010/190/EU (1) za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (2) | Javna objava priporočila bi morala olajšati usklajevanje gospodarskih politik držav članic in Unije ter bi morala prispevati k boljšemu razumevanju med gospodarskimi subjekti, s čimer bi se olajšalo izvajanje priporočenih ukrepov – |
| --- | --- |

(2)

Javna objava priporočila bi morala olajšati usklajevanje gospodarskih politik držav članic in Unije ter bi morala prispevati k boljšemu razumevanju med gospodarskimi subjekti, s čimer bi se olajšalo izvajanje priporočenih ukrepov –

SKLENIL:

Člen 1

Priporočilo 2010/190/EU za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 16. februarja 2010.

V Bruslju, 16. februarja 2010

Za Svet

Predsednica

E. SALGADO

---

(1)  Glej stran 65 tega Uradnega lista.

1

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/13

---

SKLEP SVETA

z dne 16. februarja 2010

o pozivu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja

(2010/182/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(9) v povezavi s členom 136 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za trajnostno močno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za trajnostno močno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

| (3) | Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnih proračunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(3)

Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnih proračunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.

| (4) | Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) odločil, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1) izdal priporočila za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2010. Svet je za sprejetje ustreznih ukrepov postavil rok 27. oktober 2009. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) odločil, da v Grčiji obstaja čezmerni primanjkljaj, ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1) izdal priporočila za odpravo čezmernega primanjkljaja najpozneje do leta 2010. Svet je za sprejetje ustreznih ukrepov postavil rok 27. oktober 2009.

| (5) | Podatki o dejanskem in načrtovanem javnofinančnem primanjkljaju in državnem dolgu, ki jih je Grčija sporočila aprila 2009, so bili v obvestilu iz oktobra 2009 znatno popravljeni navzgor. Primanjkljaj za leto 2008 se je povečal na 7,75 % BDP (z aprila sporočenih 5 % BDP), delež dolga pa je konec leta 2008 po navedbah dosegel 99 % BDP (v primerjavi s sporočenim 97,6 % aprila 2009). V skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 497/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (2) je Komisija (Eurostat) zaradi „znatnih negotovosti“ pri podatkih, ki jih je predložila Grčija, izrazila splošen pridržek glede kakovosti podatkov, ki jih je sporočila Grčija. Komisija (Eurostat) še ni umaknila pridržka glede statističnih podatkov o grških državnih financah, zato ti še niso potrjeni in se lahko še spremenijo. Glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 in posodobitev programa Grčije za stabilnost iz januarja 2010 (v nadaljnjem besedilu: posodobljen program iz januarja 2010) je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 dosegel 12,75 % BDP, medtem ko je bil v posodobljenem programu za stabilnost iz januarja 2009 določen ciljni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP. Na podlagi uradno napovedane realne stopnje rasti BDP v višini – 0,25 % leta 2010 znaša proračunski cilj za leto 2010 8,7 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo 3 % BDP. |
| --- | --- |

(5)

Podatki o dejanskem in načrtovanem javnofinančnem primanjkljaju in državnem dolgu, ki jih je Grčija sporočila aprila 2009, so bili v obvestilu iz oktobra 2009 znatno popravljeni navzgor. Primanjkljaj za leto 2008 se je povečal na 7,75 % BDP (z aprila sporočenih 5 % BDP), delež dolga pa je konec leta 2008 po navedbah dosegel 99 % BDP (v primerjavi s sporočenim 97,6 % aprila 2009). V skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 497/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (2) je Komisija (Eurostat) zaradi „znatnih negotovosti“ pri podatkih, ki jih je predložila Grčija, izrazila splošen pridržek glede kakovosti podatkov, ki jih je sporočila Grčija. Komisija (Eurostat) še ni umaknila pridržka glede statističnih podatkov o grških državnih financah, zato ti še niso potrjeni in se lahko še spremenijo. Glede na napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 in posodobitev programa Grčije za stabilnost iz januarja 2010 (v nadaljnjem besedilu: posodobljen program iz januarja 2010) je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 dosegel 12,75 % BDP, medtem ko je bil v posodobljenem programu za stabilnost iz januarja 2009 določen ciljni primanjkljaj v višini 3,7 % BDP. Na podlagi uradno napovedane realne stopnje rasti BDP v višini – 0,25 % leta 2010 znaša proračunski cilj za leto 2010 8,7 % BDP, kar je precej nad referenčno vrednostjo 3 % BDP.

| (6) | Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(8) PDEU sklenil, da Grčija ni sprejela učinkovitih ukrepov iz priporočila Sveta na podlagi člena 104(7) PES z dne 27. aprila 2009 (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 27. aprila 2009). |
| --- | --- |

(6)

Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(8) PDEU sklenil, da Grčija ni sprejela učinkovitih ukrepov iz priporočila Sveta na podlagi člena 104(7) PES z dne 27. aprila 2009 (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 27. aprila 2009).

| (7) | Evropski svet je 11. februarja 2010 upošteval davčne razmere v Grčiji in podprl grško vlado v naporu in obveznosti, da stori vse potrebno, vključno s sprejetjem dodatnih ukrepov za zagotovitev visoko zastavljenih ciljev iz programa stabilnosti, ter Grčijo pozval naj strogo in odločno izvaja vse ukrepe za dejansko znižanje davčnega primankljaja za 4 odstotne točke BDP v 2010. |
| --- | --- |

(7)

Evropski svet je 11. februarja 2010 upošteval davčne razmere v Grčiji in podprl grško vlado v naporu in obveznosti, da stori vse potrebno, vključno s sprejetjem dodatnih ukrepov za zagotovitev visoko zastavljenih ciljev iz programa stabilnosti, ter Grčijo pozval naj strogo in odločno izvaja vse ukrepe za dejansko znižanje davčnega primankljaja za 4 odstotne točke BDP v 2010.

| (8) | Če država članica vztraja pri neuresničevanju priporočil Sveta v skladu s členom 126(9) PDEU, se Svet lahko odloči za poziv državi članici, naj v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja. To ni prvič, da se je Svet odločil za poziv Grčiji na podlagi člena 126(9) PDEU. Svet se je 17. februarja 2005 v skladu s členom 104(9) PES odločil pozvati Grčijo, da sprejme potrebne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja in stanje popravi. |
| --- | --- |

(8)

Če država članica vztraja pri neuresničevanju priporočil Sveta v skladu s členom 126(9) PDEU, se Svet lahko odloči za poziv državi članici, naj v določenem roku sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja. To ni prvič, da se je Svet odločil za poziv Grčiji na podlagi člena 126(9) PDEU. Svet se je 17. februarja 2005 v skladu s členom 104(9) PES odločil pozvati Grčijo, da sprejme potrebne ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja in stanje popravi.

| (9) | Pri določanju vsebine poziva na podlagi člena 126(9) PDEU, vključno z rokom za odpravo čezmernega primanjkljaja, je treba upoštevati naslednje dejavnike. Prvič, dejanski primanjkljaj za leto 2009 je po oceni znatno večji od pričakovanega ob sprejetju Priporočila Sveta z dne 27. aprila 2009, odstopanja pri odhodkih in izpadi prihodkov pa več kot izničita učinek ukrepov za proračunsko konsolidacijo, izvedenih v letu 2009. Skupna prilagoditev, ki je potrebna za odpravo čezmernega primanjkljaja, znaša več kot 9,75 odstotnih točk BDP. Drugič, nominalna proračunska prilagoditev, predvidena v posodobitvi programa iz januarja 2010, znaša 4 odstotne točke BDP, od česar je po mnenju grških organov dve tretjini rezultat trajnih ukrepov. |
| --- | --- |

(9)

Pri določanju vsebine poziva na podlagi člena 126(9) PDEU, vključno z rokom za odpravo čezmernega primanjkljaja, je treba upoštevati naslednje dejavnike. Prvič, dejanski primanjkljaj za leto 2009 je po oceni znatno večji od pričakovanega ob sprejetju Priporočila Sveta z dne 27. aprila 2009, odstopanja pri odhodkih in izpadi prihodkov pa več kot izničita učinek ukrepov za proračunsko konsolidacijo, izvedenih v letu 2009. Skupna prilagoditev, ki je potrebna za odpravo čezmernega primanjkljaja, znaša več kot 9,75 odstotnih točk BDP. Drugič, nominalna proračunska prilagoditev, predvidena v posodobitvi programa iz januarja 2010, znaša 4 odstotne točke BDP, od česar je po mnenju grških organov dve tretjini rezultat trajnih ukrepov.

| (10) | Glede na te dejavnike kaže, da je treba rok, ki ga je Svet v priporočilu z dne 27. aprila 2009 določil za odpravo čezmernega primanjkljaja v Grčiji, že zaradi samega obsega potrebne konsolidacije podaljšati za dve leti, tj. do leta 2012, v skladu s posodobitvijo programa iz januarja 2010. |
| --- | --- |

(10)

Glede na te dejavnike kaže, da je treba rok, ki ga je Svet v priporočilu z dne 27. aprila 2009 določil za odpravo čezmernega primanjkljaja v Grčiji, že zaradi samega obsega potrebne konsolidacije podaljšati za dve leti, tj. do leta 2012, v skladu s posodobitvijo programa iz januarja 2010.

| (11) | Svet je 16. februarja 2010 sprejel priporočilo Grčiji (3) za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010). |
| --- | --- |

(11)

Svet je 16. februarja 2010 sprejel priporočilo Grčiji (3) za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010).

| (12) | Na podlagi – 0,25 in 0,75-odstotne realne stopnje rasti BDP, ki so ju službe Komisije navedle v svoji napovedi iz jeseni 2009 za leti 2010 in 2011, ter glede na tveganja za proračunske obete bo dosledno izvrševanje proračuna v letu 2010 odločilnega pomena za usmeritev javnih financ k odpravi čezmernega primanjkljaja do leta 2012. V letih 2011 in 2012 bo treba sprejeti konkretne trajne ukrepe, da javnofinančni primanjkljaj v letu 2011 ne bo presegel 5,6 % BDP, v letu 2012 pa 2,8 % BDP. Fiskalno prizadevanje v strukturnem smislu, ki je potrebno za takšen potek zmanjševanja primanjkljaja, bi moral biti vsaj 3,5 % BDP v letih 2010 in 2011 ter 2,5 % BDP v letu 2012. |
| --- | --- |

(12)

Na podlagi – 0,25 in 0,75-odstotne realne stopnje rasti BDP, ki so ju službe Komisije navedle v svoji napovedi iz jeseni 2009 za leti 2010 in 2011, ter glede na tveganja za proračunske obete bo dosledno izvrševanje proračuna v letu 2010 odločilnega pomena za usmeritev javnih financ k odpravi čezmernega primanjkljaja do leta 2012. V letih 2011 in 2012 bo treba sprejeti konkretne trajne ukrepe, da javnofinančni primanjkljaj v letu 2011 ne bo presegel 5,6 % BDP, v letu 2012 pa 2,8 % BDP. Fiskalno prizadevanje v strukturnem smislu, ki je potrebno za takšen potek zmanjševanja primanjkljaja, bi moral biti vsaj 3,5 % BDP v letih 2010 in 2011 ter 2,5 % BDP v letu 2012.

| (13) | Za odpravo čezmernega primanjkljaja so potrebni zmanjšanje številnih določenih javnofinančnih odhodkov (med njimi je treba zlasti zmanjšati plače in socialne transferje ter število zaposlenih v javnem sektorju), povečanje prihodkov (med drugim sta potrebna zlasti davčna reforma ter povečanje trošarin in davkov na nepremičnine) in številne izboljšave v grškem fiskalnem okviru (na primer srednjeročno načrtovanje proračuna, sprejetje fiskalnih pravil in številne institucionalne spremembe). Večino teh ukrepov so grški organi sami navedli v posodobitvi programa iz januarja 2010. Izrecno je treba zahtevati popolno izvedbo vseh potrebnih ukrepov v določenih rokih, saj je treba javnofinančno stanje v Grčiji nujno popraviti na verodostojen in trajnosten način. Glede na tveganja v povezavi z načrtom fiskalne konsolidacije je Grčija, kot je napovedano v programu za stabilnost, pripravljena, da sprejme dodatne ukrepe in jih po potrebi izvede, da bi se zagotovila ta prilagoditev. |
| --- | --- |

(13)

Za odpravo čezmernega primanjkljaja so potrebni zmanjšanje številnih določenih javnofinančnih odhodkov (med njimi je treba zlasti zmanjšati plače in socialne transferje ter število zaposlenih v javnem sektorju), povečanje prihodkov (med drugim sta potrebna zlasti davčna reforma ter povečanje trošarin in davkov na nepremičnine) in številne izboljšave v grškem fiskalnem okviru (na primer srednjeročno načrtovanje proračuna, sprejetje fiskalnih pravil in številne institucionalne spremembe). Večino teh ukrepov so grški organi sami navedli v posodobitvi programa iz januarja 2010. Izrecno je treba zahtevati popolno izvedbo vseh potrebnih ukrepov v določenih rokih, saj je treba javnofinančno stanje v Grčiji nujno popraviti na verodostojen in trajnosten način. Glede na tveganja v povezavi z načrtom fiskalne konsolidacije je Grčija, kot je napovedano v programu za stabilnost, pripravljena, da sprejme dodatne ukrepe in jih po potrebi izvede, da bi se zagotovila ta prilagoditev.

| (14) | Ker so bile pri zbiranju fiskalnih statističnih podatkov ponovno ugotovljene resne pomanjkljivosti in da se omogoči ustrezno spremljanje javnofinančnega stanja v Grčiji, so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov, ki jih zahteva obstoječi pravni okvir, predvsem z izboljšanjem mehanizmov, ki omogočajo pravočasno zagotavljanje točnih podatkov. To vključuje četrtletno in letno zbiranje statističnih podatkov o državnih financah v skladu z uredbami (ES) št. 2223/96 (4), (ES) št. 264/2000 (5), (ES) št. 1221/2002 (6), (ES) št. 501/2004 (7), (ES) št. 1222/2004 (8), (ES) št. 1161/2005 (9) in (ES) št. 479/2009, mesečno objavljanje podatkov o izvrševanju državnega proračuna in takojšnjo razpoložljivost finančnih podatkov za področje socialne varnosti, lokalnih oblasti in izvenproračunskih sredstev. Za upravne spremembe, ki so potrebne za sestavo zanesljivih in verodostojnih fiskalnih statističnih podatkov, je potreben čas, zato je pomembno, da se spremembe stopnje državnega dolga redno spremljajo ter da so za primanjkljaj in za spremembo primanjkljaja določeni cilji politike. |
| --- | --- |

(14)

Ker so bile pri zbiranju fiskalnih statističnih podatkov ponovno ugotovljene resne pomanjkljivosti in da se omogoči ustrezno spremljanje javnofinančnega stanja v Grčiji, so potrebna dodatna prizadevanja za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov, ki jih zahteva obstoječi pravni okvir, predvsem z izboljšanjem mehanizmov, ki omogočajo pravočasno zagotavljanje točnih podatkov. To vključuje četrtletno in letno zbiranje statističnih podatkov o državnih financah v skladu z uredbami (ES) št. 2223/96 (4), (ES) št. 264/2000 (5), (ES) št. 1221/2002 (6), (ES) št. 501/2004 (7), (ES) št. 1222/2004 (8), (ES) št. 1161/2005 (9) in (ES) št. 479/2009, mesečno objavljanje podatkov o izvrševanju državnega proračuna in takojšnjo razpoložljivost finančnih podatkov za področje socialne varnosti, lokalnih oblasti in izvenproračunskih sredstev. Za upravne spremembe, ki so potrebne za sestavo zanesljivih in verodostojnih fiskalnih statističnih podatkov, je potreben čas, zato je pomembno, da se spremembe stopnje državnega dolga redno spremljajo ter da so za primanjkljaj in za spremembo primanjkljaja določeni cilji politike.

| (15) | Bruto državni dolg naj bi konec leta 2009 po ocenah presegel 113 % BDP. Tako je razmerje med dolgom in BDP med najvišjimi v Uniji in precej nad referenčno vrednostjo 60 % iz PDEU. Zaradi tega in dogajanja na trgu ter iz tega sledečega ponovnega ovrednotenja tveganj je financiranje dodatnih izdaj dolga dražje, poleg tega pa so tudi stroški refinanciranja obstoječega državnega dolga višji. Poleg tega so k spremembam stopenj dolga poleg neto zadolževanja veliko prispevali drugi dejavniki. Grčija bi morala sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bo nadzorovala te dejavnike in dovolj hitro zmanjšala delež dolga, v skladu z napovedmi za javnofinančni saldo in nominalno rast BDP. Letna sprememba nominalnih ravni državnega dolga v obdobju 2010–2012 bi morala biti v skladu s ciljnimi primanjkljaji za leta 2010, 2011 in 2012 ter popolno uskladitvijo stanj in tokov v višini 0,25 % BDP na leto. |
| --- | --- |

(15)

Bruto državni dolg naj bi konec leta 2009 po ocenah presegel 113 % BDP. Tako je razmerje med dolgom in BDP med najvišjimi v Uniji in precej nad referenčno vrednostjo 60 % iz PDEU. Zaradi tega in dogajanja na trgu ter iz tega sledečega ponovnega ovrednotenja tveganj je financiranje dodatnih izdaj dolga dražje, poleg tega pa so tudi stroški refinanciranja obstoječega državnega dolga višji. Poleg tega so k spremembam stopenj dolga poleg neto zadolževanja veliko prispevali drugi dejavniki. Grčija bi morala sprejeti dodatne ukrepe, s katerimi bo nadzorovala te dejavnike in dovolj hitro zmanjšala delež dolga, v skladu z napovedmi za javnofinančni saldo in nominalno rast BDP. Letna sprememba nominalnih ravni državnega dolga v obdobju 2010–2012 bi morala biti v skladu s ciljnimi primanjkljaji za leta 2010, 2011 in 2012 ter popolno uskladitvijo stanj in tokov v višini 0,25 % BDP na leto.

| (16) | Grčija bi morala do 16. marca 2010 predložiti poročilo, v katerem opredeli ukrepe in časovni načrt njihovega izvajanja za dosego proračunskih ciljev za leto 2010. Prav tako bi morala Svetu in Komisiji redno posredovati poročila o izvajanju ukrepov, določenih v tem sklepu. Glede na resnost fiskalnega stanja v Grčiji je treba ta poročila od 15. maja 2010 naprej redno posredovati in objavljati. V poročilih bi morali biti zlasti opisani ukrepi, ki so bili izvedeni in ki bodo izvedeni leta 2010 z namenom konsolidacije javnih financ in izboljšanja njihove dolgoročne vzdržnosti. Glede na povezanost fiskalne konsolidacije ter potrebe po izvedbi strukturne reforme in izboljšanju konkurenčnosti bi morala Grčija v teh poročilih navesti tudi ukrepe, ki jih je sprejela kot odziv na priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010. Poročila bi morala vključevati tudi informacije o mesečnem izvrševanju državnega proračuna, izvrševanju proračuna na področju socialne varnosti in lokalnih oblasti, izdajah dolga, spremembah v zaposlovanju v javnem sektorju, odhodkih, ki čakajo na izvršitev in vsaj na letni ravni, o finančnem stanju javnih podjetij. Glede na povezanost fiskalne konsolidacije ter potrebe po izvedbi strukturnih reform in izboljšanju konkurenčnosti je Svet Grčijo pozval, da o ukrepih, sprejetih kot odziv na priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010, poroča v četrtletnih poročilih, določenih v tem sklepu. Komisija in Svet bosta poročila preučila in ocenila napredek pri odpravljanju čezmernega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(16)

Grčija bi morala do 16. marca 2010 predložiti poročilo, v katerem opredeli ukrepe in časovni načrt njihovega izvajanja za dosego proračunskih ciljev za leto 2010. Prav tako bi morala Svetu in Komisiji redno posredovati poročila o izvajanju ukrepov, določenih v tem sklepu. Glede na resnost fiskalnega stanja v Grčiji je treba ta poročila od 15. maja 2010 naprej redno posredovati in objavljati. V poročilih bi morali biti zlasti opisani ukrepi, ki so bili izvedeni in ki bodo izvedeni leta 2010 z namenom konsolidacije javnih financ in izboljšanja njihove dolgoročne vzdržnosti. Glede na povezanost fiskalne konsolidacije ter potrebe po izvedbi strukturne reforme in izboljšanju konkurenčnosti bi morala Grčija v teh poročilih navesti tudi ukrepe, ki jih je sprejela kot odziv na priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010. Poročila bi morala vključevati tudi informacije o mesečnem izvrševanju državnega proračuna, izvrševanju proračuna na področju socialne varnosti in lokalnih oblasti, izdajah dolga, spremembah v zaposlovanju v javnem sektorju, odhodkih, ki čakajo na izvršitev in vsaj na letni ravni, o finančnem stanju javnih podjetij. Glede na povezanost fiskalne konsolidacije ter potrebe po izvedbi strukturnih reform in izboljšanju konkurenčnosti je Svet Grčijo pozval, da o ukrepih, sprejetih kot odziv na priporočilo Sveta z dne 16. februarja 2010, poroča v četrtletnih poročilih, določenih v tem sklepu. Komisija in Svet bosta poročila preučila in ocenila napredek pri odpravljanju čezmernega primanjkljaja.

| (17) | V Izjavi voditeljev vlad držav članic Evropske unije z dne 11. februarja 2010 je bila Komisija povabljena, naj skupaj z ECB spremlja izvajanje tega sklepa in predlaga ustrezne dodatne ukrepe. |
| --- | --- |

(17)

V Izjavi voditeljev vlad držav članic Evropske unije z dne 11. februarja 2010 je bila Komisija povabljena, naj skupaj z ECB spremlja izvajanje tega sklepa in predlaga ustrezne dodatne ukrepe.

| (18) | Ko bo čezmerni primanjkljaj odpravljen, Grčija sprejme ukrepe, ki so potrebni za čimprejšnjo uresničitev srednjeročnega cilja uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu. V ta namen bi morali grški organi nadaljevati izvajanje trajnih ukrepov za nadzor primarne tekoče porabe, zlasti plač, socialnih transferjev, subvencij in drugih transferjev. Poleg tega bi morala Grčija zagotoviti, da je fiskalna konsolidacija usmerjena tudi k izboljševanju kakovosti javnih financ, in povečati konkurenčnost gospodarstva v okviru obsežnega programa reform, ob tem pa pospešeno izvajati politike za nadaljnjo reformo davčne uprave. Zaradi naraščajočega dolga in predvidenega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi morali grški organi še naprej izboljševati dolgoročno vzdržnost javnih financ – |
| --- | --- |

(18)

Ko bo čezmerni primanjkljaj odpravljen, Grčija sprejme ukrepe, ki so potrebni za čimprejšnjo uresničitev srednjeročnega cilja uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu. V ta namen bi morali grški organi nadaljevati izvajanje trajnih ukrepov za nadzor primarne tekoče porabe, zlasti plač, socialnih transferjev, subvencij in drugih transferjev. Poleg tega bi morala Grčija zagotoviti, da je fiskalna konsolidacija usmerjena tudi k izboljševanju kakovosti javnih financ, in povečati konkurenčnost gospodarstva v okviru obsežnega programa reform, ob tem pa pospešeno izvajati politike za nadaljnjo reformo davčne uprave. Zaradi naraščajočega dolga in predvidenega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi morali grški organi še naprej izboljševati dolgoročno vzdržnost javnih financ –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Grčija čim hitreje in najpozneje do leta 2012 odpravi sedanji čezmerni primanjkljaj.

2.   Prilagoditev za odpravo čezmernega primanjkljaja vključuje letno strukturno prilagoditev v višini vsaj 3,5 odstotne točke BDP v letih 2010 in 2011 ter vsaj 2,5 odstotne točke BDP v letu 2012.

3.   Prilagoditev iz odstavka 2 zahteva, da javnofinančni primanjkljaj ne preseže 21 270 milijonov EUR v letu 2010, 14 170 milijonov EUR letu 2011 in 7 360 milijonov EUR v letu 2012.

4.   Prilagoditev iz odstavka 2 zahteva, da letna sprememba konsolidiranega bruto državnega dolga ne preseže 21 760 milijonov EUR v letu 2010, 14 680 milijonov EUR v letu 2011 in 7 880 milijonov EUR v leta 2012.

5.   Če gospodarski ali proračunski pogoji postanejo ugodnejši kot se trenutno pričakuje, se naj zmanjšanje primanjkljaja pospeši.

Člen 2

Grčija za odpravo čezmernega primanjkljaja in izpolnitev načrtovane prilagoditve izvede številne ukrepe za fiskalno konsolidacijo, vključno z ukrepi iz programa za stabilnost, in zlasti naslednje:

A.   NUJNI FISKALNI UKREPI, KI JIH SPREJME DO 15. MAJA 2010

Kot je navedeno v programu za stabilnost, in vključno s fiskalnimi ukrepi, napovedanimi 2. februarja 2010, Grčija

Odhodki

| (a) | prenese 10 % odobrenih proračunskih sredstev (razen za plače in pokojnine) za ministrstva v proračunu za leto 2010 v varnostno rezervo, dokler se sredstva ne prerazporedijo med ministrstvi in določijo programi porabe, ki jih je treba racionalizirati, s čimer se bodo znatno in trajno zmanjšali izdatki; |
| --- | --- |

(a)

prenese 10 % odobrenih proračunskih sredstev (razen za plače in pokojnine) za ministrstva v proračunu za leto 2010 v varnostno rezervo, dokler se sredstva ne prerazporedijo med ministrstvi in določijo programi porabe, ki jih je treba racionalizirati, s čimer se bodo znatno in trajno zmanjšali izdatki;

| (b) | zmanjša sredstva za plače, vključno z zamrznitvijo nominalnih plač na centralni in lokalni ravni oblasti, v državnih agencijah in drugih javnih institucijah in zmanjša število zaposlenih; v letu 2010 preneha zaposlovati in ukine prosta delovna mesta v sektorju država, vključno z začasnimi, zlasti tako, da ne nadomesti uradnikov, ki se upokojijo; |
| --- | --- |

(b)

zmanjša sredstva za plače, vključno z zamrznitvijo nominalnih plač na centralni in lokalni ravni oblasti, v državnih agencijah in drugih javnih institucijah in zmanjša število zaposlenih; v letu 2010 preneha zaposlovati in ukine prosta delovna mesta v sektorju država, vključno z začasnimi, zlasti tako, da ne nadomesti uradnikov, ki se upokojijo;

| (c) | zmanjša posebna nadomestila za javne uslužbence (tudi iz izvenproračunskih virov), da bi se tako zmanjšala skupna nadomestila v sektorju država kot prvi korak za izboljšanje sistema plač v javnem sektorju in racionalizacijo plačne lestvice; |
| --- | --- |

(c)

zmanjša posebna nadomestila za javne uslužbence (tudi iz izvenproračunskih virov), da bi se tako zmanjšala skupna nadomestila v sektorju država kot prvi korak za izboljšanje sistema plač v javnem sektorju in racionalizacijo plačne lestvice;

| (d) | sprejme nominalna zmanjšanja transferjev na področju socialne varnosti, vključno z ukrepi za omejitev indeksacije prejemkov in pravic; |
| --- | --- |

(d)

sprejme nominalna zmanjšanja transferjev na področju socialne varnosti, vključno z ukrepi za omejitev indeksacije prejemkov in pravic;

Prihodki

| (e) | uvede progresivno davčno lestvico za vse vire prihodka in horizontalno enotno obravnavo prihodkov iz dela in kapitala; |
| --- | --- |

(e)

uvede progresivno davčno lestvico za vse vire prihodka in horizontalno enotno obravnavo prihodkov iz dela in kapitala;

| (f) | razveljavi vse davčne oprostitve in avtonomne davčne določbe v davčnem sistemu, vključno s prihodkom od posebnih nadomestil za javne uslužbence; |
| --- | --- |

(f)

razveljavi vse davčne oprostitve in avtonomne davčne določbe v davčnem sistemu, vključno s prihodkom od posebnih nadomestil za javne uslužbence;

| (g) | uvede pavšalno predplačilo davka za samozaposlene osebe; |
| --- | --- |

(g)

uvede pavšalno predplačilo davka za samozaposlene osebe;

| (h) | uvede stalne dajatve na stavbe in poveča davčne stopnje za nepremičnine glede na stopnje z dne 31. decembra 2009; |
| --- | --- |

(h)

uvede stalne dajatve na stavbe in poveča davčne stopnje za nepremičnine glede na stopnje z dne 31. decembra 2009;

| (i) | poveča trošarine na tobak, alkohol in goriva glede na stopnje z dne 31. decembra 2009; |
| --- | --- |

(i)

poveča trošarine na tobak, alkohol in goriva glede na stopnje z dne 31. decembra 2009;

| (j) | podrobno opiše in do konca marca 2010 izvede trenutno načrtovane reforme davčnega sistema, pri čemer z morebitno povečano učinkovitostjo nadaljnje zmanjša primanjkljaj; |
| --- | --- |

(j)

podrobno opiše in do konca marca 2010 izvede trenutno načrtovane reforme davčnega sistema, pri čemer z morebitno povečano učinkovitostjo nadaljnje zmanjša primanjkljaj;

B.   PODPORNI UKREPI ZA ZAGOTOVITEV URESNIČITVE PRORAČUNSKIH CILJEV ZA LETO 2010

| (a) | glede na število tveganj, povezanih z zgornjimi mejami primanjkljaja in dolga iz člena 1(3) in (4), Grčija v poročilu, ki ga predstavi 16. marca 2010 napove, da je pripravljena razen ukrepov iz oddelka A člena 2 sprejeti dodatne ukrepe da se doseže proračunski cilj za leto 2010. Ti dodatni ukrepi bi morali biti usmerjeni v zmanjšanje odhodkov (na primer, zmanjšanje nadaljnjih tekočih in kapitalskih odhodkov, vključno s črtanjem proračunskih obveznosti in rezerve), vključevali pa bi tudi ukrepe za povečanje prihodkov (na primer zvišanje prihodkov iz DDV, uvedba trošarin na luksuzno blago, vključno z zasebnimi avtomobili, in povečevanje trošarin na energetske proizvode). Prva takšna ocena se opravi ob pripravi prvega poročila 16. marca 2010. |
| --- | --- |

(a)

glede na število tveganj, povezanih z zgornjimi mejami primanjkljaja in dolga iz člena 1(3) in (4), Grčija v poročilu, ki ga predstavi 16. marca 2010 napove, da je pripravljena razen ukrepov iz oddelka A člena 2 sprejeti dodatne ukrepe da se doseže proračunski cilj za leto 2010. Ti dodatni ukrepi bi morali biti usmerjeni v zmanjšanje odhodkov (na primer, zmanjšanje nadaljnjih tekočih in kapitalskih odhodkov, vključno s črtanjem proračunskih obveznosti in rezerve), vključevali pa bi tudi ukrepe za povečanje prihodkov (na primer zvišanje prihodkov iz DDV, uvedba trošarin na luksuzno blago, vključno z zasebnimi avtomobili, in povečevanje trošarin na energetske proizvode). Prva takšna ocena se opravi ob pripravi prvega poročila 16. marca 2010.

C.   DRUGI UKREPI, KI JIH SPREJME DO KONCA LETA 2010

Odhodki

| (a) | sprejme potrebne reforme za znatno zmanjšanje proračunskega vpliva staranja prebivalstva z reformo zdravstvenega in pokojninskega sistema, pri čemer je treba ti reformi potrditi v okviru medsebojnega pregleda Odbora za ekonomsko politiko, in zlasti spremeni parametre pokojninskega sistema, kar zagotovi finančno vzdržnost pokojninskega sistema glede na staranje prebivalstva; v ta namen bi morala reforma vključevati zniževanje zgornjih pokojninskih mej, progresivno daljšanje zakonsko predpisane upokojitvene starosti za ženske in moške ter spremembo formule za določanje višine pokojnine, da bo bolje upoštevala prispevke, vplačane med poklicnim življenjem osebe, in izboljšala generacijsko pravičnost, ter racionalizirati sistem posebnih dodatkov za tiste z nizkimi pokojninami; |
| --- | --- |

(a)

sprejme potrebne reforme za znatno zmanjšanje proračunskega vpliva staranja prebivalstva z reformo zdravstvenega in pokojninskega sistema, pri čemer je treba ti reformi potrditi v okviru medsebojnega pregleda Odbora za ekonomsko politiko, in zlasti spremeni parametre pokojninskega sistema, kar zagotovi finančno vzdržnost pokojninskega sistema glede na staranje prebivalstva; v ta namen bi morala reforma vključevati zniževanje zgornjih pokojninskih mej, progresivno daljšanje zakonsko predpisane upokojitvene starosti za ženske in moške ter spremembo formule za določanje višine pokojnine, da bo bolje upoštevala prispevke, vplačane med poklicnim življenjem osebe, in izboljšala generacijsko pravičnost, ter racionalizirati sistem posebnih dodatkov za tiste z nizkimi pokojninami;

| (b) | zmanjša število zaposlenih v sektorju država, tako da nadalje zmanjša število začasnih pogodb in nadomesti samo enega od petih uradnikov, ki se upokojijo; |
| --- | --- |

(b)

zmanjša število zaposlenih v sektorju država, tako da nadalje zmanjša število začasnih pogodb in nadomesti samo enega od petih uradnikov, ki se upokojijo;

| (c) | reformira plačni sistem za neposredno zaposlene v javni upravi, pri čemer zagotovi enotna načela določanja in načrtovanja plač ter racionalizira plačno lestvico s ciljem zmanjšanja sredstev za plače; plače je treba zmanjšati tudi na lokalni ravni, novo enotno plačno lestvico v javnem sektorju pa je treba izboljšati in uporabljati tudi na ravni lokalnih oblasti in za različne druge agencije, pri tem pa je treba zagotoviti tudi, da javni sektor obdrži najboljše delavce; |
| --- | --- |

(c)

reformira plačni sistem za neposredno zaposlene v javni upravi, pri čemer zagotovi enotna načela določanja in načrtovanja plač ter racionalizira plačno lestvico s ciljem zmanjšanja sredstev za plače; plače je treba zmanjšati tudi na lokalni ravni, novo enotno plačno lestvico v javnem sektorju pa je treba izboljšati in uporabljati tudi na ravni lokalnih oblasti in za različne druge agencije, pri tem pa je treba zagotoviti tudi, da javni sektor obdrži najboljše delavce;

Prihodki

| (d) | resno okrepi boj proti davčnim utajam in goljufijam (zlasti na področju DDV, davka na dohodek pravnih oseb in sistema obdavčitve prihodkov samozaposlenih), tudi z okrepitvijo pravne izterjave davkov, in morebitne donose uporabi za nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja; |
| --- | --- |

(d)

resno okrepi boj proti davčnim utajam in goljufijam (zlasti na področju DDV, davka na dohodek pravnih oseb in sistema obdavčitve prihodkov samozaposlenih), tudi z okrepitvijo pravne izterjave davkov, in morebitne donose uporabi za nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja;

| (e) | nadaljuje posodobitev davčne uprave, vključno z ustanovitvijo davčnega organa za odmero davkov, ki nosi vso odgovornost ter bi moral postavljati letne cilje in delovati v okviru sistemov za ocenjevanje, s katerimi se spremlja delovanje davčnih uradov; v zvezi z osebjem na višjih položajih, infrastrukturo, opremo, vodstveno strukturo in sistemi za izmenjavo informacij zagotovi potrebna sredstva, pri čemer bi morala biti zagotovljena varovala za politično neodvisnost; |
| --- | --- |

(e)

nadaljuje posodobitev davčne uprave, vključno z ustanovitvijo davčnega organa za odmero davkov, ki nosi vso odgovornost ter bi moral postavljati letne cilje in delovati v okviru sistemov za ocenjevanje, s katerimi se spremlja delovanje davčnih uradov; v zvezi z osebjem na višjih položajih, infrastrukturo, opremo, vodstveno strukturo in sistemi za izmenjavo informacij zagotovi potrebna sredstva, pri čemer bi morala biti zagotovljena varovala za politično neodvisnost;

Fiskalni okvir

| (f) | podrobno opredeli ukrepe, ki jih bo izvedla v letih 2011 in 2012 za izpolnitev ciljev iz posodobitve programa iz januarja 2010; |
| --- | --- |

(f)

podrobno opredeli ukrepe, ki jih bo izvedla v letih 2011 in 2012 za izpolnitev ciljev iz posodobitve programa iz januarja 2010;

| (g) | okrepi položaj ministrstva za finance glede na druga resorna ministrstva med pripravo zakonodaje o letnem proračunu in njegovih mehanizmov nadzora med izvrševanjem proračuna; poleg tega zagotovi učinkovito načrtovanje proračuna po programih; |
| --- | --- |

(g)

okrepi položaj ministrstva za finance glede na druga resorna ministrstva med pripravo zakonodaje o letnem proračunu in njegovih mehanizmov nadzora med izvrševanjem proračuna; poleg tega zagotovi učinkovito načrtovanje proračuna po programih;

| (h) | nadaljuje reformo splošnega računovodskega urada, vkjučno z ustanovitvijo proračunskega organa, ki nosi vso odgovornost in bi moral postavljati večletne ciljne odhodke ter delovati v okviru sistemov za ocenjevanje in nadzor uspešnosti; v zvezi z osebjem na višjih položajih, infrastrukturo, opremo, vodstveno strukturo in sistemi za izmenjavo informacij zagotovi potrebna sredstva; pri čemer bi morala biti zagotovljena varovala za politično neodvisnost; |
| --- | --- |

(h)

nadaljuje reformo splošnega računovodskega urada, vkjučno z ustanovitvijo proračunskega organa, ki nosi vso odgovornost in bi moral postavljati večletne ciljne odhodke ter delovati v okviru sistemov za ocenjevanje in nadzor uspešnosti; v zvezi z osebjem na višjih položajih, infrastrukturo, opremo, vodstveno strukturo in sistemi za izmenjavo informacij zagotovi potrebna sredstva; pri čemer bi morala biti zagotovljena varovala za politično neodvisnost;

| (i) | sprejme srednjeročni proračunski okvir, vključno z zavezujočimi zgornjimi mejami porabe na podlagi večletnega pravila o odhodkih, in ustanovi neodvisno agencijo za fiskalno politiko, ki pravočasno javno poroča o proračunskih načrtih in izvrševanju proračuna s strani subjektov sektorja država, ki porabljajo javna sredstva; |
| --- | --- |

(i)

sprejme srednjeročni proračunski okvir, vključno z zavezujočimi zgornjimi mejami porabe na podlagi večletnega pravila o odhodkih, in ustanovi neodvisno agencijo za fiskalno politiko, ki pravočasno javno poroča o proračunskih načrtih in izvrševanju proračuna s strani subjektov sektorja država, ki porabljajo javna sredstva;

| (j) | znotraj takega srednjeročnega proračunskega okvira iz točke (i), takoj sporoči dodatne trajne ukrepe za zmanjšanje odhodkov na srednjeročni ravni; |
| --- | --- |

(j)

znotraj takega srednjeročnega proračunskega okvira iz točke (i), takoj sporoči dodatne trajne ukrepe za zmanjšanje odhodkov na srednjeročni ravni;

| (k) | resno okrepi boj proti korupciji v javni upravi, zlasti na področju plač in nadomestil v javnem sektorju, javnih naročil ter odmerjanja in pobiranja davkov; |
| --- | --- |

(k)

resno okrepi boj proti korupciji v javni upravi, zlasti na področju plač in nadomestil v javnem sektorju, javnih naročil ter odmerjanja in pobiranja davkov;

| (l) | sprejme potrebne ukrepe za preprečitev skrajšanja povprečne zapadlosti državnega dolga; |
| --- | --- |

(l)

sprejme potrebne ukrepe za preprečitev skrajšanja povprečne zapadlosti državnega dolga;

| (m) | nadaljuje prizadevanja za nadzor drugih dejavnikov, ki poleg neto zadolževanja prispevajo k spremembi stopenj dolga. |
| --- | --- |

(m)

nadaljuje prizadevanja za nadzor drugih dejavnikov, ki poleg neto zadolževanja prispevajo k spremembi stopenj dolga.

D.   DRUGI FISKALNI UKREPI, KI JIH SPREJME DO LETA 2012

Odhodki

| (a) | v letih 2011 in 2012 izvede ukrepe za prilagoditev trajne narave, ki so usmerjeni predvsem v tekočo porabo; zlasti sprejme ukrepe za zmanjšanje odhodkov s ciljem trajnih prihrankov pri odhodkih javne porabe, vključno s sredstvi za plače in socialnimi transferji, in zmanjša število zaposlenih v javnem sektorju; |
| --- | --- |

(a)

v letih 2011 in 2012 izvede ukrepe za prilagoditev trajne narave, ki so usmerjeni predvsem v tekočo porabo; zlasti sprejme ukrepe za zmanjšanje odhodkov s ciljem trajnih prihrankov pri odhodkih javne porabe, vključno s sredstvi za plače in socialnimi transferji, in zmanjša število zaposlenih v javnem sektorju;

Prihodki

| (b) | znotraj srednjeročnega proračunskega okvira nadaljuje strogo izvajanje reforme davčne uprave, pri čemer morebitne prihodke nameni za zmanjšanje primanjkljaja; |
| --- | --- |

(b)

znotraj srednjeročnega proračunskega okvira nadaljuje strogo izvajanje reforme davčne uprave, pri čemer morebitne prihodke nameni za zmanjšanje primanjkljaja;

Fiskalni okvir

| (c) | okrepi institucionalne mehanizme za zagotavljanje zanesljivih in verodostojnih uradnih proračunskih napovedi, v katerih so upoštevane razpoložljive in najnovejše informacije o izvrševanju proračuna in zadevnih gibanjih; v ta namen bi morale uradne makroekonomske napovedi pregledati zunanji strokovnjaki; kot merilo se uporabi napoved služb Komisije; |
| --- | --- |

(c)

okrepi institucionalne mehanizme za zagotavljanje zanesljivih in verodostojnih uradnih proračunskih napovedi, v katerih so upoštevane razpoložljive in najnovejše informacije o izvrševanju proračuna in zadevnih gibanjih; v ta namen bi morale uradne makroekonomske napovedi pregledati zunanji strokovnjaki; kot merilo se uporabi napoved služb Komisije;

| (d) | v proračunske cilje ne vključuje enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja; |
| --- | --- |

(d)

v proračunske cilje ne vključuje enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja;

| (e) | znotraj srednjeročnega proračunskega okvira sprejme dodatne trajne ukrepe za zmanjšanje odhodkov, katerih cilj je uresničitev srednjeročnega cilja skoraj uravnoteženega proračuna ali proračuna s presežkom. |
| --- | --- |

(e)

znotraj srednjeročnega proračunskega okvira sprejme dodatne trajne ukrepe za zmanjšanje odhodkov, katerih cilj je uresničitev srednjeročnega cilja skoraj uravnoteženega proračuna ali proračuna s presežkom.

Člen 3

Da se omogočita pravočasen in učinkovit nadzor prihodkov in odhodkov ter ustrezno spremljanje fiskalnega razvoja, bi morala Grčija:

| (a) | do 15. maja 2010 sprejeti zakonodajo, v skladu s katero bo mesečna predložitev javnih poročil o izvrševanju proračuna najpozneje deset dni po koncu meseca postala obvezna; |
| --- | --- |

(a)

do 15. maja 2010 sprejeti zakonodajo, v skladu s katero bo mesečna predložitev javnih poročil o izvrševanju proračuna najpozneje deset dni po koncu meseca postala obvezna;

| (b) | zagotoviti izvrševanje trenutne pravne obveznosti skladov socialne varnosti in bolnišnic, da objavijo uradne letne računovodske izkaze in bilance stanja; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti izvrševanje trenutne pravne obveznosti skladov socialne varnosti in bolnišnic, da objavijo uradne letne računovodske izkaze in bilance stanja;

| (c) | nadaljevati prizadevanja za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov, zlasti z izboljšanjem mehanizmov nadzora pri statističnih organih in splošnem računovodskem uradu ter zagotovitvijo učinkovite osebne odgovornosti v primeru napačnega poročanja, da se lahko visokokakovostni javnofinančni podatki v skladu z uredbami (ES) št. 2223/96, (ES) št. 264/2000, (ES) št. 1221/2002, (ES) št. 501/2004, (ES) št. 1222/2004, (ES) št. 1161/2005, (ES) št. 223/2009 (10) in (ES) št. 479/2009 pravočasno zagotovijo; |
| --- | --- |

(c)

nadaljevati prizadevanja za izboljšanje zbiranja in obdelave javnofinančnih podatkov, zlasti z izboljšanjem mehanizmov nadzora pri statističnih organih in splošnem računovodskem uradu ter zagotovitvijo učinkovite osebne odgovornosti v primeru napačnega poročanja, da se lahko visokokakovostni javnofinančni podatki v skladu z uredbami (ES) št. 2223/96, (ES) št. 264/2000, (ES) št. 1221/2002, (ES) št. 501/2004, (ES) št. 1222/2004, (ES) št. 1161/2005, (ES) št. 223/2009 (10) in (ES) št. 479/2009 pravočasno zagotovijo;

| (d) | sodelovati s Komisijo (Eurostatom), da se hitro dogovorita o akcijskem načrtu za odpravo statističnih in institucionalnih pomanjkljivosti ter pomanjkljivosti na področju upravljanja; |
| --- | --- |

(d)

sodelovati s Komisijo (Eurostatom), da se hitro dogovorita o akcijskem načrtu za odpravo statističnih in institucionalnih pomanjkljivosti ter pomanjkljivosti na področju upravljanja;

| (e) | sodelovati s Komisijo (Eurostatom) in dobiti ustrezno trajno tehnično pomoč pri zbiranju fiskalnih in drugih makroekonomskih statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(e)

sodelovati s Komisijo (Eurostatom) in dobiti ustrezno trajno tehnično pomoč pri zbiranju fiskalnih in drugih makroekonomskih statističnih podatkov.

Člen 4

1.   Grčija najpozneje do 16. marca 2010 Svetu in Komisiji predloži poročilo, v katerem navede časovni načrt izvajanja ukrepov iz člena 2 tega sklepa za dosego proračunskih ciljev za leto 2010, vključno z ukrepi iz člena 2B, če je to potrebno, ter ga objavi.

2.   Grčija najpozneje do 15. maja 2010 Svetu in Komisiji predloži poročilo, v katerem opiše ukrepe politike, ki jih je sprejela za uskladitev s tem sklepom, ter ga objavi. Potem Grčija posreduje in objavlja navedena poročila na četrtletni ravni.

3.   Poročila iz odstavka 2 bi morala vsebovati podrobne informacije o:

| (a) | konkretnih ukrepih, izvedenih do roka za poročilo, za uskladitev s tem sklepom, vključno s kvantificiranim vplivom na proračun; |
| --- | --- |

(a)

konkretnih ukrepih, izvedenih do roka za poročilo, za uskladitev s tem sklepom, vključno s kvantificiranim vplivom na proračun;

| (b) | konkretnih ukrepih, ki naj bi se izvedli po roku za poročilo, za uskladitev s tem sklepom in o časovnem načrtu za njihovo izvajanje ter oceno vpliva na proračun; |
| --- | --- |

(b)

konkretnih ukrepih, ki naj bi se izvedli po roku za poročilo, za uskladitev s tem sklepom in o časovnem načrtu za njihovo izvajanje ter oceno vpliva na proračun;

| (c) | mesečnem izvrševanju državnega proračuna; |
| --- | --- |

(c)

mesečnem izvrševanju državnega proračuna;

| (d) | medletnih podatkih o izvrševanju proračuna na področju socialne varnosti, lokalnih oblasti in izvenproračunskih sredstev; |
| --- | --- |

(d)

medletnih podatkih o izvrševanju proračuna na področju socialne varnosti, lokalnih oblasti in izvenproračunskih sredstev;

| (e) | izdajah državnega dolga in njegovem odplačevanju; |
| --- | --- |

(e)

izdajah državnega dolga in njegovem odplačevanju;

| (f) | razvoju na področju stalnih in začasnih zaposlitev v javnem sektorju; |
| --- | --- |

(f)

razvoju na področju stalnih in začasnih zaposlitev v javnem sektorju;

| (g) | javnofinančnih odhodkih, ki čakajo na izvršitev (nakopičena zaostala plačila), ter |
| --- | --- |

(g)

javnofinančnih odhodkih, ki čakajo na izvršitev (nakopičena zaostala plačila), ter

| (h) | finančnem stanju javnih podjetij in drugih javnih subjektov (te inforamcije se predložijo letno). |
| --- | --- |

(h)

finančnem stanju javnih podjetij in drugih javnih subjektov (te inforamcije se predložijo letno).

4.   Komisija in Svet analizirata poročila in tako ocenita, kako Grčija upošteva ta sklep.

Glede na te ocene lahko Komisija navede ukrepe, da bi se upoštevale prilagoditve iz tega sklepa, potrebne za odpravo čezmernega primanjkljaja.

Člen 5

Grčija sprejme učinkovite ukrepe za uskladitev s tem sklepom do 15. maja 2010.

Člen 6

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradnega obvestila.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 16. februarja 2010

Za Svet

Predsednica

E. SALGADO

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

2

(3)  Glej stran 65 tega Uradnega lista.

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 264/2000 z dne 3. februarja 2000 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 2223/96 glede kratkoročne statistike javnih financ (UL L 29, 4.2.2000, str. 4).

5

(6)  Uredba (ES) št. 1221/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o četrtletnih nefinančnih računih sektorja država (UL L 179, 9.7.2002, str. 1).

6

(7)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 501/2004 z dne 10. marca 2004 o četrtletnih finančnih računih sektorja država (UL L 81, 19.3.2004, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 1222/2004 z dne 28. junija 2004 o zbiranju in posredovanju podatkov o četrtletnem javnem dolgu (UL L 233, 2.7.2004, str. 1).

8

(9)  Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (UL L 191, 22.7.2005, str. 22).

9

(10)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

10

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/19

---

SKLEP SVETA

z dne 16. marca 2010

o spremembah Odločbe 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji

(2010/183/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in zlasti drugega pododstavka člena 5 v povezavi s členom 8 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom podala Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo 2009/458/ES (2) je Svet odločil, da se Romuniji odobri vzajemna pomoč. Z Odločbo 2009/459/ES (3) je Svet odločil, da se Romuniji zagotovi srednjeročna finančna pomoč. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo 2009/458/ES (2) je Svet odločil, da se Romuniji odobri vzajemna pomoč. Z Odločbo 2009/459/ES (3) je Svet odločil, da se Romuniji zagotovi srednjeročna finančna pomoč.

| (2) | Zaradi obsega in intenzivnosti gospodarske recesije, ki je prizadela Romunijo, je treba ponovno obravnavati predvidene pogoje gospodarske politike za izplačilo obrokov finančne pomoči, tako da se upošteva učinek krčenja realnega BDP, ki je večje od pričakovanega. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi obsega in intenzivnosti gospodarske recesije, ki je prizadela Romunijo, je treba ponovno obravnavati predvidene pogoje gospodarske politike za izplačilo obrokov finančne pomoči, tako da se upošteva učinek krčenja realnega BDP, ki je večje od pričakovanega.

| (3) | Zato je treba Odločbo 2009/459/ES ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba Odločbo 2009/459/ES ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Odločbi 2009/459/ES se člen 3(5) spremeni, kakor sledi:

| 1. | besedilo točke (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | izvajanje jasno določenega srednjeročnega fiskalnega programa tako, da se javnofinančni primanjkljaj zmanjša na stopnjo, ki ni višja od referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, in sicer v časovnem okviru in s konsolidacijo, ki sta v skladu s priporočili Sveta Romuniji, sprejetih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem;“; |
| --- | --- | --- |

1.

besedilo točke (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

izvajanje jasno določenega srednjeročnega fiskalnega programa tako, da se javnofinančni primanjkljaj zmanjša na stopnjo, ki ni višja od referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, in sicer v časovnem okviru in s konsolidacijo, ki sta v skladu s priporočili Sveta Romuniji, sprejetih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem;“;

| 2. | besedilo točke (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | sprejetje in izvrševanje letnih proračunov za leto 2010 in naslednja leta, skladno s konsolidacijo iz dodatnega memoranduma o soglasju;“. |
| --- | --- | --- |

2.

besedilo točke (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

sprejetje in izvrševanje letnih proračunov za leto 2010 in naslednja leta, skladno s konsolidacijo iz dodatnega memoranduma o soglasju;“.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradnega obvestila.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. marca 2010

Za Svet

Predsednica

E. SALGADO

---

(1)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 150, 13.6.2009, str. 6.

2

(3)  UL L 150, 13.6.2009, str. 8.

3

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/20

---

SKLEP ATALANTA/1/2010 POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA

z dne 5. marca 2010

o spremembi Sklepa ATALANTA/2/2009 Političnega in varnostnega odbora o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in Sklepa ATALANTA/3/2009 Političnega in varnostnega odbora o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

(2010/184/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) in zlasti člena 10 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju Sklepov Atalanta/2/2009 (2) in Atalanta/3/2009 (3) Političnega in varnostnega odbora ter dodatka k tema sklepoma (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poveljnik operacije EU je 16. decembra 2008 organiziral konferenco o oblikovanju sil. |
| --- | --- |

(1)

Poveljnik operacije EU je 16. decembra 2008 organiziral konferenco o oblikovanju sil.

| (2) | Na podlagi ponudbe Ukrajine za prispevek k operaciji Atalanta ter priporočil poveljnika operacije EU in vojaškega odbora Evropske unije bi bilo prispevek Ukrajine treba sprejeti. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi ponudbe Ukrajine za prispevek k operaciji Atalanta ter priporočil poveljnika operacije EU in vojaškega odbora Evropske unije bi bilo prispevek Ukrajine treba sprejeti.

| (3) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 1 Sklepa Atalanta/2/2009 Političnega in varnostnega odbora se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Prispevek tretjih držav

Na podlagi konferenc o oblikovanju in popolnjevanju sil se sprejmejo prispevki Norveške, Hrvaške, Črne gore in Ukrajine za vojaško operacijo EU kot prispevek k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)“.

Člen 2

Priloga k Sklepu Atalanta/3/2009 Političnega in varnostnega odbora se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 5. marca 2010

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  UL L 109, 30.4.2009, str. 52.

2

(3)  UL L 112, 6.5.2009, str. 9.

3

(4)  UL L 119, 14.5.2009, str. 40.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 2(1)

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

| — | Hrvaška |
| --- | --- |

—

Hrvaška

| — | Črna gora |
| --- | --- |

—

Črna gora

| — | Ukrajina“. |
| --- | --- |

—

Ukrajina“.

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/22

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA ATALANTA/2/2010

z dne 23. marca 2010

o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

(2010/185/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) (Atalanta), in zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v skladu s členom 6 Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje odločitev o imenovanju poveljnika sil Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je v skladu s členom 6 Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje odločitev o imenovanju poveljnika sil Evropske unije.

| (2) | PVO je 4. decembra 2009 sprejel Sklep Atalanta/8/2009 (2) o imenovanju kontraadmirala Giovannija GUMIERA za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 4. decembra 2009 sprejel Sklep Atalanta/8/2009 (2) o imenovanju kontraadmirala Giovannija GUMIERA za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo.

| (3) | Poveljnik operacije EU je priporočil imenovanje kontraadmirala (LH) Jana THÖRNQVISTA za novega poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo. |
| --- | --- |

(3)

Poveljnik operacije EU je priporočil imenovanje kontraadmirala (LH) Jana THÖRNQVISTA za novega poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo.

| (4) | Vojaški odbor EU je podprl to priporočilo. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor EU je podprl to priporočilo.

| (5) | V skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kontraadmiral (LH) Jan THÖRNQVIST se imenuje za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 14. aprila 2010.

V Bruslju, 23. marca 2010

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

C. FERNÁNDEZ-ARIAS

---

(1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  UL L 327, 12.12.2009, str. 40.

2

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/23

---

SKLEP SVETA 2010/186/SZVP

z dne 29. marca 2010

o spremembi Skupnega stališča 2009/788/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 27. oktobra 2009 sprejel Skupno stališče 2009/788/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. oktobra 2009 sprejel Skupno stališče 2009/788/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji (1).

| (2) | Svet je 22. decembra 2009 sprejel Sklep 2009/1003/SZVP o spremembi Skupnega stališča 2009/788/SZVP vključno z dodatnimi omejevalnimi ukrepi (2). |
| --- | --- |

(2)

Svet je 22. decembra 2009 sprejel Sklep 2009/1003/SZVP o spremembi Skupnega stališča 2009/788/SZVP vključno z dodatnimi omejevalnimi ukrepi (2).

| (3) | Svet meni, da ni več razlogov, da bi bile nekatere osebe s seznama oseb, subjektov in organizacij, za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi iz Skupnega stališča 2009/788/SZVP, še naprej vključene na ta seznam. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti seznam iz Priloge k Skupnemu stališču 2009/788/SZVP – |
| --- | --- |

(3)

Svet meni, da ni več razlogov, da bi bile nekatere osebe s seznama oseb, subjektov in organizacij, za katere se uporabljajo omejevalni ukrepi iz Skupnega stališča 2009/788/SZVP, še naprej vključene na ta seznam. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti seznam iz Priloge k Skupnemu stališču 2009/788/SZVP –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Osebe, navedene v Prilogi k temu sklepu, se črta s seznama iz Priloge k Skupnemu stališču 2009/788/SZVP.

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. marca 2010

Za Svet

Predsednica

E. ESPINOSA

---

(1)  UL L 281, 28.10.2009, str. 7.

1

(2)  UL L 346, 23.12.2009, str. 51.

2

---

PRILOGA

Seznam oseb iz člena 1

| št. 2 | Major general Mamadouba (tudi Mamadou) Toto CAMARA |
| --- | --- |

št. 2

Major general Mamadouba (tudi Mamadou) Toto CAMARA

| št. 3 | General Sékouba KONATÉ |
| --- | --- |

št. 3

General Sékouba KONATÉ

| št. 16 | Major Kelitigui FARO |
| --- | --- |

št. 16

Major Kelitigui FARO

| št. 43 | Kabinet (tudi Kabiné) KOMARA |
| --- | --- |

št. 43

Kabinet (tudi Kabiné) KOMARA

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/24

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 25. marca 2010

o pooblastitvi držav članic, da sprejmejo nekatera odstopanja na podlagi Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1610)

(2010/187/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (1) ter zlasti člena 6(2) in člena 6(4) k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES vsebujejo sezname nacionalnih odstopanj, ki omogočajo upoštevanje posebnih nacionalnih okoliščin. Te sezname je treba posodobiti, da se vanje vključijo nova nacionalna odstopanja. |
| --- | --- |

(1)

Oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES vsebujejo sezname nacionalnih odstopanj, ki omogočajo upoštevanje posebnih nacionalnih okoliščin. Te sezname je treba posodobiti, da se vanje vključijo nova nacionalna odstopanja.

| (2) | Zaradi jasnosti je primerno te oddelke v celoti nadomestiti. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi jasnosti je primerno te oddelke v celoti nadomestiti.

| (3) | Direktivo 2008/68/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2008/68/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga, ustanovljenega z Direktivo 2008/68/ES – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga, ustanovljenega z Direktivo 2008/68/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Države članice iz Priloge k temu sklepu so pooblaščene, da za prevoz nevarnega blaga na svojem ozemlju izvajajo odstopanja iz Priloge.

Ta odstopanja se uporabljajo brez razlikovanja.

Člen 2

Oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES se spremenijo v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 25. marca 2010

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 260, 30.9.2008, str. 13.

1

---

PRILOGA

Oddelek I.3 Priloge I, oddelek II.3 Priloge II in oddelek III.3 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES se spremenijo:

| 1. | Oddelek I.3 Priloge I se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „I.3   Nacionalna odstopanja

  Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.
  Oštevilčenje odstopanj: RO-a/bi/bii-MS-nn
  RO = cesta
  a/bi/bii = člen 6(2) a/bi/bii
  MS = okrajšava za državo članico
  nn = zaporedna številka


  Na podlagi člena 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES



  BE Belgija


  RO–a–BE–1

  Zadeva: razred 1 – majhne količine.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6
  Vsebina Priloge k Direktivi: 1.1.3.6 omejuje količino rudniških eksplozivov, ki se jih lahko prevaža v običajnem vozilu, na 20 kg.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: upravljavci skladišč, ki so oddaljena od točk oskrbe, so lahko pooblaščeni za prevoz največ 25 kg dinamita ali močnih eksplozivov in 300 detonatorjev v običajnih motornih vozilih, pod pogoji, ki jih določi služba za eksplozive.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Article 111 de l‘arrêté royal de 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RO–a–BE– 2

  Zadeva: prevoz neočiščenih praznih zabojnikov, v katerih so bili proizvodi različnih razredov.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.6
  Vsebina nacionalne zakonodaje: oznaka na prevozni listini ‚neočiščena prazna embalaža, v kateri so bili proizvodi različnih razredov‘.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Dérogation 6-97.
  Opombe: Odstopanje, evidentirano s strani Evropske komisije pod št. 21 (v skladu s členom 6(10) Direktive 94/55/ES).
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RO–a–BE-3

  Zadeva: sprejetje RO–a–UK–4.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RO–a–BE–4

  Zadeva: izvzetje vseh zahtev ADR za nacionalni prevoz največ 1 000 rabljenih ionskih detektorjev dima iz zasebnih gospodinjstev v obrat za obdelavo v Belgiji prek zbirališč po predvidenem poteku za ločeno zbiranje detektorjev dima.
  Sklicevanje na ADR: vse zahteve.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES:
  Vsebina nacionalne zakonodaje: za domačo rabo ionskih detektorjev dima z radiološkega stališča predpisani nadzor ni potreben, kadar gre za odobren tip detektorja dima. Prevoz teh detektorjev dima končnemu porabniku je prav tako izvzet iz zahtev ADR (glej 2.2.7.1.2.(d)).
  Direktiva OEEO 2002/96/ES (o odpadni električni in elektronski opremi) zahteva ločeno zbiranje rabljenih detektorjev dima za obdelavo tiskanih vezij in odstranitev radioaktivnih snovi za ionske detektorje dima. Da se takšno ločeno zbiranje omogoči, je predviden potek, ki bi zasebna gospodinjstva spodbudil k oddaji rabljenih detektorjev dima na zbirališča, s katerih bi prek drugega zbirališča ali vmesnega skladišča te detektorje odpeljali v obrat za obdelavo.
  Na zbirališčih bo na voljo kovinska embalaža za največ 1 000 detektorjev dima. Ena takšna embalaža z detektorji dima se lahko prevaža skupaj z ostalimi odpadki do vmesnega skladišča ali obrata za obdelavo. Embalaža se označi z napisom ‚detektor dima‘.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: predvideni potek za ločeno zbiranje detektorjev dima je eden od pogojev za odstranitev odobrenih instrumentov iz člena 3.1.d.2 kraljeve uredbe z dne 20.7.2001: splošna uredba za varstvo pred sevanjem.
  Opombe: to odstopanje je potrebno, da se omogoči ločeno zbiranje rabljenih ionskih detektorjev dima.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  DE Nemčija


  RO–a–DE–1

  Zadeva: kombinirano pakiranje in kombinirano nakladanje avtomobilskih delov z razvrstitvijo 1.4G skupaj z nekaterimi nevarnimi snovmi (n4).
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10 in 7.5.2.1
  Vsebina Priloge k Direktivi: določbe o kombiniranem pakiranju in kombiniranem nakladanju.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: UN 0431 in UN 0503 se lahko naložita skupaj z nekaterim nevarnim blagom (izdelki, povezani z avtomobilsko proizvodnjo) v določenih količinah, navedenih kot izvzetja. Vrednost 1 000 (primerljiva z 1.1.3.6.4.) ne sme biti presežena.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.
  Opombe: izvzetje je potrebno, da se zagotovi hitra dostava varnostnih avtomobilskih delov glede na lokalno povpraševanje. Zaradi velike raznovrstnosti proizvodov skladiščenje teh proizvodov v lokalnih avtomehaničnih delavnicah ni običajno.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RO–a–DE–2

  Zadeva: izvzetje iz zahteve po imetju prevozne listine in deklaracije o vkrcevanju za določene količine nevarnega blaga, kakor je opredeljeno v 1.1.3.6 (n1).
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.1 in 5.4.1.1.6
  Vsebina Priloge k Direktivi: vsebina prevozne listine.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: za vse razrede, razen za razred 7: prevozna listina ni potrebna, če količina blaga, ki se prevaža, ne presega količin iz 1.1.3.6.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.
  Opombe: podatki, pridobljeni z označevanjem in etiketiranjem embalaže, zadostujejo za notranji prevoz, saj prevozna listina pri lokalni distribuciji ni vedno ustrezna.
  Odstopanje, evidentirano s strani Evropske komisije pod št. 22 (v skladu s členom 6(10) Direktive 94/55/ES).
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RO–a–DE–3

  Zadeva: prevoz merilnih standardov in črpalk za gorivo (praznih, neočiščenih).
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: predpisi za številke UN 1202, 1203 in 1223.
  Vsebina Priloge k Direktivi: pakiranje, označevanje, listine, prevoz in navodila za uporabo, navodila za posadko vozila.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: specifikacija izvajanih uredb in dopolnilnih določb za uporabo odstopanj; do 1 000 l: primerljivo s prazno, neočiščeno embalažo; nad 1 000 l: skladnost z nekaterimi uredbami o cisternah; prevoz samo prazne in neočiščene embalaže.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.
  Opombe: seznam št. 7, 38, 38a.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RO–a–DE–5

  Zadeva: dovoljenje za kombinirano pakiranje.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10.4 MP2
  Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved kombiniranega pakiranja.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: razredi 1.4S, 2, 3 in 6.1: dovoljenje za kombinirano pakiranje za predmete razreda 1.4S (naboji za ročno orožje), aerosole (razred 2) ter čistilna in obdelovalna sredstva razreda 3 in 6.1 (navedene številke UN), v kompletih, ki naj bi se prodajali v kombiniranih paketih v embalažni skupini II in v manjših količinah.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Opombe: seznam št. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  DK Danska


  RO–a–DK–1

  Zadeva: cestni prevoz embalaž ali izdelkov, ki vsebujejo odpadke ali ostanke nevarnih snovi, zbranih iz gospodinjstev in nekaterih podjetij z namenom odstranjevanja.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: del 2, 3, 4.1, 5.2, 5.4 in 8.2.
  Vsebina Priloge k Direktivi: načela razvrščanja, posebne določbe, predpisi o pakiranju, predpisi o označevanju in etiketiranju, prevozna listina in usposabljanje.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: notranja embalaža ali izdelki, ki vsebujejo odpadke ali ostanke nevarnega blaga, zbranega iz gospodinjstev in nekaterih podjetij, so lahko pakirani skupaj v zunanji embalaži. Vsebina posamezne notranje embalaže in/ali posamezne zunanje embalaže ne sme presegati določene omejitve mase ali prostornine. Odstopanja od predpisov, ki se nanašajo na razvrščanje, pakiranje, označevanje in etiketiranje, dokumentiranje in usposabljanje.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, § 4 stk. 3.
  Opombe: izvajanje natančnega razvrščanja in vseh ukrepov ADR ni možno v primeru, ko so odpadki ali ostanki kemikalij zbrani iz gospodinjstev in nekaterih podjetij z namenom odstranjevanja. Odpadki so ponavadi v embalaži, ki je bila prodana v maloprodaji.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RO–a–DK–2

  Zadeva: cestni prevoz paketov eksplozivnih snovi in paketov detonatorjev v istem vozilu.
  Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.2
  Vsebina Priloge k Direktivi: predpisi o kombiniranem pakiranju.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: pri cestnem prevozu nevarnih snovi je treba upoštevati pravila v ADR.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.
  Opombe: zaradi praktičnosti se je pojavila potreba po skupnem pakiranju eksplozivnih snovi in detonatorjev na isto vozilo pri prevozu navedenega blaga od mesta skladiščenja do delovnega mesta in nazaj.
  Ko bo danska zakonodaja glede prevoza nevarnega blaga spremenjena, bodo danski organi oblasti dovolili tovrstni prevoz pod naslednjimi pogoji:






  1. | ne prevaža se več kakor 25 kg eksplozivnih snovi iz skupine D; |
| --- | --- | --- |

1.

Oddelek I.3 Priloge I se nadomesti z naslednjim besedilom:

„I.3   Nacionalna odstopanja

Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.

Oštevilčenje odstopanj: RO-a/bi/bii-MS-nn

RO = cesta

a/bi/bii = člen 6(2) a/bi/bii

MS = okrajšava za državo članico

nn = zaporedna številka

Na podlagi člena 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES

BE Belgija

RO–a–BE–1

Zadeva: razred 1 – majhne količine.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6

Vsebina Priloge k Direktivi: 1.1.3.6 omejuje količino rudniških eksplozivov, ki se jih lahko prevaža v običajnem vozilu, na 20 kg.

Vsebina nacionalne zakonodaje: upravljavci skladišč, ki so oddaljena od točk oskrbe, so lahko pooblaščeni za prevoz največ 25 kg dinamita ali močnih eksplozivov in 300 detonatorjev v običajnih motornih vozilih, pod pogoji, ki jih določi služba za eksplozive.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Article 111 de l‘arrêté royal de 23 septembre 1958 sur les produits explosifs.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–BE– 2

Zadeva: prevoz neočiščenih praznih zabojnikov, v katerih so bili proizvodi različnih razredov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.6

Vsebina nacionalne zakonodaje: oznaka na prevozni listini ‚neočiščena prazna embalaža, v kateri so bili proizvodi različnih razredov‘.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Dérogation 6-97.

Opombe: Odstopanje, evidentirano s strani Evropske komisije pod št. 21 (v skladu s členom 6(10) Direktive 94/55/ES).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–BE-3

Zadeva: sprejetje RO–a–UK–4.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–BE–4

Zadeva: izvzetje vseh zahtev ADR za nacionalni prevoz največ 1 000 rabljenih ionskih detektorjev dima iz zasebnih gospodinjstev v obrat za obdelavo v Belgiji prek zbirališč po predvidenem poteku za ločeno zbiranje detektorjev dima.

Sklicevanje na ADR: vse zahteve.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES:

Vsebina nacionalne zakonodaje: za domačo rabo ionskih detektorjev dima z radiološkega stališča predpisani nadzor ni potreben, kadar gre za odobren tip detektorja dima. Prevoz teh detektorjev dima končnemu porabniku je prav tako izvzet iz zahtev ADR (glej 2.2.7.1.2.(d)).

Direktiva OEEO 2002/96/ES (o odpadni električni in elektronski opremi) zahteva ločeno zbiranje rabljenih detektorjev dima za obdelavo tiskanih vezij in odstranitev radioaktivnih snovi za ionske detektorje dima. Da se takšno ločeno zbiranje omogoči, je predviden potek, ki bi zasebna gospodinjstva spodbudil k oddaji rabljenih detektorjev dima na zbirališča, s katerih bi prek drugega zbirališča ali vmesnega skladišča te detektorje odpeljali v obrat za obdelavo.

Na zbirališčih bo na voljo kovinska embalaža za največ 1 000 detektorjev dima. Ena takšna embalaža z detektorji dima se lahko prevaža skupaj z ostalimi odpadki do vmesnega skladišča ali obrata za obdelavo. Embalaža se označi z napisom ‚detektor dima‘.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: predvideni potek za ločeno zbiranje detektorjev dima je eden od pogojev za odstranitev odobrenih instrumentov iz člena 3.1.d.2 kraljeve uredbe z dne 20.7.2001: splošna uredba za varstvo pred sevanjem.

Opombe: to odstopanje je potrebno, da se omogoči ločeno zbiranje rabljenih ionskih detektorjev dima.

Datum izteka: 30. junij 2015.

DE Nemčija

RO–a–DE–1

Zadeva: kombinirano pakiranje in kombinirano nakladanje avtomobilskih delov z razvrstitvijo 1.4G skupaj z nekaterimi nevarnimi snovmi (n4).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10 in 7.5.2.1

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe o kombiniranem pakiranju in kombiniranem nakladanju.

Vsebina nacionalne zakonodaje: UN 0431 in UN 0503 se lahko naložita skupaj z nekaterim nevarnim blagom (izdelki, povezani z avtomobilsko proizvodnjo) v določenih količinah, navedenih kot izvzetja. Vrednost 1 000 (primerljiva z 1.1.3.6.4.) ne sme biti presežena.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 28.

Opombe: izvzetje je potrebno, da se zagotovi hitra dostava varnostnih avtomobilskih delov glede na lokalno povpraševanje. Zaradi velike raznovrstnosti proizvodov skladiščenje teh proizvodov v lokalnih avtomehaničnih delavnicah ni običajno.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–DE–2

Zadeva: izvzetje iz zahteve po imetju prevozne listine in deklaracije o vkrcevanju za določene količine nevarnega blaga, kakor je opredeljeno v 1.1.3.6 (n1).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.1 in 5.4.1.1.6

Vsebina Priloge k Direktivi: vsebina prevozne listine.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za vse razrede, razen za razred 7: prevozna listina ni potrebna, če količina blaga, ki se prevaža, ne presega količin iz 1.1.3.6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Opombe: podatki, pridobljeni z označevanjem in etiketiranjem embalaže, zadostujejo za notranji prevoz, saj prevozna listina pri lokalni distribuciji ni vedno ustrezna.

Odstopanje, evidentirano s strani Evropske komisije pod št. 22 (v skladu s členom 6(10) Direktive 94/55/ES).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–DE–3

Zadeva: prevoz merilnih standardov in črpalk za gorivo (praznih, neočiščenih).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: predpisi za številke UN 1202, 1203 in 1223.

Vsebina Priloge k Direktivi: pakiranje, označevanje, listine, prevoz in navodila za uporabo, navodila za posadko vozila.

Vsebina nacionalne zakonodaje: specifikacija izvajanih uredb in dopolnilnih določb za uporabo odstopanj; do 1 000 l: primerljivo s prazno, neočiščeno embalažo; nad 1 000 l: skladnost z nekaterimi uredbami o cisternah; prevoz samo prazne in neočiščene embalaže.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 24.

Opombe: seznam št. 7, 38, 38a.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–DE–5

Zadeva: dovoljenje za kombinirano pakiranje.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10.4 MP2

Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved kombiniranega pakiranja.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razredi 1.4S, 2, 3 in 6.1: dovoljenje za kombinirano pakiranje za predmete razreda 1.4S (naboji za ročno orožje), aerosole (razred 2) ter čistilna in obdelovalna sredstva razreda 3 in 6.1 (navedene številke UN), v kompletih, ki naj bi se prodajali v kombiniranih paketih v embalažni skupini II in v manjših količinah.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Opombe: seznam št. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Datum izteka: 30. junij 2015.

DK Danska

RO–a–DK–1

Zadeva: cestni prevoz embalaž ali izdelkov, ki vsebujejo odpadke ali ostanke nevarnih snovi, zbranih iz gospodinjstev in nekaterih podjetij z namenom odstranjevanja.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: del 2, 3, 4.1, 5.2, 5.4 in 8.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: načela razvrščanja, posebne določbe, predpisi o pakiranju, predpisi o označevanju in etiketiranju, prevozna listina in usposabljanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: notranja embalaža ali izdelki, ki vsebujejo odpadke ali ostanke nevarnega blaga, zbranega iz gospodinjstev in nekaterih podjetij, so lahko pakirani skupaj v zunanji embalaži. Vsebina posamezne notranje embalaže in/ali posamezne zunanje embalaže ne sme presegati določene omejitve mase ali prostornine. Odstopanja od predpisov, ki se nanašajo na razvrščanje, pakiranje, označevanje in etiketiranje, dokumentiranje in usposabljanje.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, § 4 stk. 3.

Opombe: izvajanje natančnega razvrščanja in vseh ukrepov ADR ni možno v primeru, ko so odpadki ali ostanki kemikalij zbrani iz gospodinjstev in nekaterih podjetij z namenom odstranjevanja. Odpadki so ponavadi v embalaži, ki je bila prodana v maloprodaji.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–DK–2

Zadeva: cestni prevoz paketov eksplozivnih snovi in paketov detonatorjev v istem vozilu.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.2

Vsebina Priloge k Direktivi: predpisi o kombiniranem pakiranju.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri cestnem prevozu nevarnih snovi je treba upoštevati pravila v ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l.

Opombe: zaradi praktičnosti se je pojavila potreba po skupnem pakiranju eksplozivnih snovi in detonatorjev na isto vozilo pri prevozu navedenega blaga od mesta skladiščenja do delovnega mesta in nazaj.

Ko bo danska zakonodaja glede prevoza nevarnega blaga spremenjena, bodo danski organi oblasti dovolili tovrstni prevoz pod naslednjimi pogoji:

1.

ne prevaža se več kakor 25 kg eksplozivnih snovi iz skupine D;

| 2. | ne prevaža se več kakor 200 kosov detonatorjev iz skupine B; |
| --- | --- |

2.

ne prevaža se več kakor 200 kosov detonatorjev iz skupine B;

| 3. | detonatorji in eksplozivne snovi morajo biti pakirani ločeno v embalaži, ki ustreza standardom OZN, in v skladu z določbami Direktive 2000/61/ES o spremembi Direktive 94/55/ES; |
| --- | --- |

3.

detonatorji in eksplozivne snovi morajo biti pakirani ločeno v embalaži, ki ustreza standardom OZN, in v skladu z določbami Direktive 2000/61/ES o spremembi Direktive 94/55/ES;

| 4. | razdalja med embalažo, ki vsebuje detonatorje, in embalažo, ki vsebuje eksplozivne snovi, mora znašati vsaj 1 meter. To razdaljo je treba upoštevati tudi v primeru nenadnega zaviranja. Embalaža, ki vsebuje eksplozivne snovi, in embalaža, ki vsebuje detonatorje, morata biti nameščeni tako, da ju je mogoče hitro odstraniti z vozila; |
| --- | --- |

4.

razdalja med embalažo, ki vsebuje detonatorje, in embalažo, ki vsebuje eksplozivne snovi, mora znašati vsaj 1 meter. To razdaljo je treba upoštevati tudi v primeru nenadnega zaviranja. Embalaža, ki vsebuje eksplozivne snovi, in embalaža, ki vsebuje detonatorje, morata biti nameščeni tako, da ju je mogoče hitro odstraniti z vozila;

| 5. | treba je upoštevati vse ostale predpise glede prevoza nevarnega blaga po cesti. |
| --- | --- |

5.

treba je upoštevati vse ostale predpise glede prevoza nevarnega blaga po cesti.

Datum izteka: 30. junij 2015.

FI Finska

RO–a–FI–1

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v določenih količinah z avtobusi in nizkoaktivnih radioaktivnih snovi v majhnih količinah za zdravstvo in raziskave.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1, 5.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: predpisi o pakiranju, dokumentacija.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz določenih količin nevarnega blaga iz 1.1.3.6 z največjo neto težo 200 kg z avtobusi je dovoljen brez prevozne listine in izpolnjevanja zahtev o pakiranju. Vozila, ki prevažajo nizkoaktivne radioaktivne snovi z največjo težo 50 kg za zdravstvo in raziskave, ne potrebujejo oznake in opreme po ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003; 312/2005).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–FI–2

Zadeva: opis praznih cistern v prevozni listini.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.6

Vsebina Priloge k Direktivi: posebni ukrepi za prazno, neočiščeno embalažo, vozila, zabojnike, cisterne, baterijska vozila in večprekatne zabojnike za pline (‚MEGC‘).

Vsebina nacionalne zakonodaje: v primeru praznih in neočiščenih cistern, kjer sta se prevažali dve ali več snovi s številkami UN 1202, 1203 in 1223, se lahko opis v prevoznih listinah dopolni z besedami ‚Zadnji tovor‘ skupaj z imenom produkta, ki ima najnižje plamenišče; ‚Prazna cisterna, 3, zadnji tovor: UN 1203 bencin, II‘.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–FI–3

Zadeva: etiketiranje in označevanje prevozne enote za eksplozive.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.2.1.1

Vsebina Priloge k Direktivi: splošne določbe za označevanje z oranžno tablo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevozne enote (ponavadi dostavna vozila), ki prevažajo majhne količine eksploziva (največ 1 000 kg (neto)) v kamnolome in gradbišča, se lahko spredaj in zadaj označijo s tablico po vzorcu št. 1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Datum izteka: 30. junij 2015.

FR Francija

RO–a–FR–2

Zadeva: prevoz odpadkov iz zdravstva, pri katerih obstaja nevarnost okužbe iz UN 3291, katerih masa je manjša ali enaka 15 kg.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina nacionalne zakonodaje: izvzetje iz zahtev ADR za prevoz odpadkov iz zdravstva, pri katerih obstaja nevarnost okužbe iz UN 3291, katerih masa je nižja ali enaka 15 kg.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route - Article 12.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–FR–5

Zadeva: prevoz nevarnih snovi v javnih potniških prevoznih sredstvih (18).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: prevoz potnikov in nevarnih snovi.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz nevarnih snovi, ki so v javnih prevoznih sredstvih dovoljene kot ročna prtljaga, razen snovi iz razreda 7: uporabljajo se samo določbe v zvezi s pakiranjem, označevanjem in etiketiranjem pošiljk, kakor je določeno v 4.1, 5.2 in 3.4.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres, annexe I paragraphe 3.1.

Opombe: v ročni prtljagi je dovoljeno imeti le nevarne snovi za osebno ali lastno profesionalno rabo. Dovoljene so prenosne plinske jeklenke, namenjene bolnikom z dihalnimi težavami, s količino, potrebno za eno vožnjo.

Datum izteka: 29. februar 2016.

RO–a–FR–6

Zadeva: prevoz majhnih količin nevarnih snovi za lastne potrebe (18).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: treba je imeti prevozno listino.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri prevozu majhnih količin nevarnih snovi za lastne potrebe razen snovi iz razreda 7, ki ne presega omejitev iz odstavka 1.1.3.6, ni potrebno imeti prevozne listine, kakor je določeno v odstavku 5.4.1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 29 mai 2009 relatif au transport des marchandises dangereuses par voies terrestres annexe I, paragraphe 3.2.1.

Datum izteka: 29. februar 2016.

IE Irska

RO–a–IE–1

Zadeva: izvzetje iz zahteve, določene v 5.4.0 ADR, po prevozni listini za prevoz pesticidov iz ADR razreda 3, navedenih v 2.2.3.3 kot pesticidi FT2 (plamenišče nižje od 23 oC) in ADR razreda 6.1, navedenih v 2.2.61.3 kot pesticidi T6, tekočin (plamenišče ni nižje od 23 oC), če količina nevarne snovi, ki se prevaža, ne presega količin iz 1.1.3.6 ADR.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva po prevozni listini.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevozna listina ni potrebna za prevoz pesticidov iz ADR razredov 3 in 6.1, v primeru, da količina nevarnega blaga, ki se prevaža, ne presega količin iz 1.1.3.6 ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(9) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: nepotrebna in prevelika zahteva za lokalni prevoz in dostavo teh pesticidov.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–IE–2

Zadeva: izvzetje iz nekaterih predpisov ADR o pakiranju, označevanju in etiketiranju za prevoz majhnih količin (pod omejitvami iz 1.1.3.6) pirotehničnih izdelkov s pretečenim rokom trajanja in razvrstitvenimi kodami 1.3G, 1.4G in 1.4S razreda 1 ADR, ki imajo naslednje zadevne identifikacijske številke snovi: UN 0092, UN 0093, UN 0191, UN 0195, UN 0197, UN 0240, UN 0312, UN 0403 ali UN 0404 ali UN 0453, do najbližje vojašnice za odlaganje.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6, 4.1, 5.2 in 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: odlaganje pirotehničnih izdelkov s pretečenim rokom trajanja.

Vsebina nacionalne zakonodaje: ukrepi ADR za pakiranje, označevanje in etiketiranje pirotehničnih izdelkov s pretečenim rokom in s številkami UN 0092, UN 0093, UN 0191, UN 0195, UN 0197, UN 0240, UN 0312, UN 0403, UN 0404 ali UN 0453 za prevoz do najbližje vojašnice se ne izvajajo, če so izpolnjeni splošni pogoji ADR za pakiranje in so v prevozni listini navedene dodatne informacije. Izvaja se samo v primeru lokalnega prevoza in majhnih količin pirotehničnih izdelkov s pretečenim rokom trajanja do najbližje vojašnice z namenom varnega odlaganja odpadkov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(10) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: prevoz majhnih količin pomorskih signalnih raket za izredne razmere ‚s pretečenim rokom trajanja‘, zlasti s strani lastnikov izletniških ladij in ladijskih trgovcev, do vojašnic z namenom varnega odlaganja odpadkov, povzroča težave, še zlasti v zvezi z zahtevami glede pakiranja. Odstopanje velja za majhne količine (manjše od tistih, ki so navedene v 1.1.3.6) in za lokalni prevoz.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–IE–3

Zadeva: izvzetje iz zahtev, določenih v 6.7 in 6.8, ki se nanašajo na prevoz po cesti nominalno praznih nečistih skladiščnih cistern (za shranjevanje na fiksni lokaciji) z namenom čiščenja, popravljanja, preizkušanja ali razreza.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 6.7 in 6.8.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za načrtovanje, izdelavo, pregled in preizkušanje cistern.

Vsebina nacionalne zakonodaje: izvzetje iz zahtev, določenih v 6.7 in 6.8 ADR, o prevozu po cesti nominalno praznih nečistih skladiščnih cistern (za shranjevanje na fiksni lokaciji) z namenom čiščenja, popravljanja, testiranja ali razreza; pod pogojem da (a) se odstrani čim več cevi, povezanih z rezervoarjem, kolikor je izvedljivo; (b) obstaja ustrezen ventil za razbremenitev tlaka, ki deluje med prevozom in se ga namesti na cisterno; ter (c) so ob upoštevanju (b) vse odprtine na cisterni in nanjo pritrjenih ceveh hermetično zaprte, da se prepreči uhajanje kakršnih koli nevarnih snovi, kolikor je to izvedljivo.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Proposed amendment to ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004‘.

Opombe: te cisterne se uporabljajo za skladiščenje snovi na fiksni lokaciji in ne za prevoz blaga. Med prevozom na druge lokacije zaradi čiščenja, servisa itd. vsebujejo zelo majhne količine nevarnih snovi.

Prej v členu 6(10) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–IE–4

Zadeva: izvzetje iz zahtev, določenih v 5.3, 5.4, 7 in Prilogi B ADR, v zvezi s prevozom plinskih jeklenk za točilne naprave (za pijače), če se nahajajo na istem vozilu kot pijače (za katere so namenjene).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.3, 5.4, 7 in Priloga B.

Vsebina Priloge k Direktivi: označevanje vozil, potrebna dokumentacija in ukrepi, ki se nanašajo na prevozno opremo in prevoz.

Vsebina nacionalne zakonodaje: izvzetje iz zahtev, določenih v 5.3, 5.4, 7 in Prilogi B ADR, v zvezi s prevozom plinskih jeklenk za točilne naprave (za pijače), če se nahajajo na istem vozilu kot pijače (za katere so namenjene).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Proposed amendment to ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004‘.

Opombe: poglavitno dejavnost predstavlja distribucija paketov pijač, za katere se ADR ne uporablja, skupaj z manjšimi količinami majhnih jeklenk s pripadajočimi plini.

Prej v členu 6(10) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–IE–5

Zadeva: za notranji prevoz na Irskem izvzetje od konstrukcijskih in testnih zahtev za posode in predpisov za njihovo uporabo iz 6.2 in 4.1 ADR za jeklenke in tlačne posode s plini iz razreda 2, ki so se prevažale z multimodalnim prevozom, vključno s pomorskim prevozom, v primeru, (i) da se te jeklenke in tlačne posode izdela, testira in uporablja v skladu s kodeksom IMDG, (ii) da se jeklenk in tlačnih posod ne napolni znova na Irskem, temveč se jih nominalno prazne vrne državi, kjer se je multimodalni prevoz pričel, (iii) da se te jeklenke in tlačne posode distribuira lokalno in v majhnih količinah.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.4.2, 4.1 in 6.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: ukrepi, ki se nanašajo na multimodalni prevoz, vključno s pomorskim prevozom, uporabo jeklenk in tlačnih posod za pline ADR razreda 2 ter izdelavo in preizkušanje teh jeklenk in tlačnih posod za pline ADR razreda 2.

Vsebina nacionalne zakonodaje: ukrepi iz 4.1 in 6.2 ne veljajo za jeklenke in tlačne posode za pline iz razreda 2 v primeru da: (i) so te jeklenke in tlačne posode izdelane in testirane v skladu s kodeksom IMDG, (ii) se te jeklenke in tlačne posode uporablja v skladu s kodeksom IMDG, (iii) so bile te jeklenke in tlačne posode prepeljane pošiljatelju z multimodalnim prevozom, vključno s pomorskim prevozom, (iv) je prevoz teh jeklenk in tlačnih posod do končnega uporabnika omejen na zgolj eno pot od naročnika multimodalnega prevoza (iz (iii)), ki se izvede v enem dnevu, (v) se teh jeklenk in tlačnih posod ne napolni znova znotraj države, temveč se nominalno prazne vrnejo državi, kjer se je multimodalni prevoz (iz zgornjega pododstavka (iii)) pričel, in (vi) so te jeklenke in tlačne posode v majhnih količinah distribuirane lokalno znotraj države.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Proposed amendment to ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004‘.

Opombe: plini, ki jih vsebujejo jeklenke in tlačne posode, imajo specifikacijo, ki jo zahtevajo končni uporabniki, zaradi česar jih je treba uvoziti iz območja, ki se nahaja zunaj območja ADR. Po uporabi je treba te nominalno čiste jeklenke in tlačne posode vrniti v državo izvora, da se jih znova napolni s posebnimi plini; ne sme se jih znova napolniti na Irskem ali kjer koli drugje na območju ADR. Čeprav niso v skladu z ADR, so v skladu s kodeksom IMDG. Multimodalni prevoz, ki se začne zunaj območja ADR, se mora končati na območju uvoznika, od koder se jeklenke in tlačne posode distribuira do končnega uporabnika lokalno znotraj Irske v majhnih količinah. Ta prevoz znotraj Irske spada v spremenjeni člen 6(9) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junij 2015.

LT Litva

RO–a–LT–1

Zadeva: sprejetje RO–a–UK–6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 ‚Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje‘ (vladna Resolucija št. 337 o prevozu nevarnega blaga po cesti v Republiki Litvi, sprejeta 23. marca 2000).

Datum izteka: 30. junij 2015.

UK Združeno kraljestvo

RO–a–UK–1

Zadeva: prevoz določenih manj nevarnih radioaktivnih predmetov, kot so stenske ure, ročne ure, detektorji dima, številčnice kompasov (E1).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: večina zahtev ADR.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve, ki se nanašajo na prevoz snovi iz razreda 7.

Vsebina nacionalne zakonodaje: skupna izjema določb nacionalnih uredb za določene tržne proizvode, ki vsebujejo omejene količine radioaktivnih snovi. (Svetleča se naprava, ki naj bi jo nosila oseba; v katerem koli vozilu ali železniškem vozilu z ne več kot 500 dimnimi detektorji za domačo uporabo, katerih posamična aktivnost ne presega 40 kBq; ali v katerem koli vozilu ali železniškem vozilu z ne več kot petimi svetlobnimi napravami s plinastim tritijem, katerih posamična aktivnost ne presega 10 GBq).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d). The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(10).

Opombe: to odstopanje je kratkoročen ukrep, ki ne bo več potreben, ko bodo v ADR vključene podobne spremembe k predpisom Mednarodne agencije za atomsko energijo (‚IAEA‘).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–UK–2

Zadeva: izvzetje iz zahteve po imetju prevozne listine za določene količine nevarnega blaga (razen razreda 7), kakor je opredeljeno v 1.1.3.6 (E2).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6.2 in 1.1.3.6.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: izvzetja iz nekaterih zahtev za določene količine na prevozno enoto.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevozna listina ni potrebna za omejene količine, razen kadar so le-te del večjega tovora.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(a).

Opombe: to izvzetje je primerno za notranji prevoz, pri katerem prevozna listina ni vedno primerna za lokalno distribucijo.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–UK–3

Zadeva: izvzetje iz zahteve, da morajo imeti vozila, ki prevažajo snovi z nizko stopnjo radioaktivnosti, protipožarno opremo (E4).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.1.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva, da imajo vozila protipožarno opremo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zahteva po obveznih gasilnih aparatih ne velja, vendar samo med prevozom ustreznih paketov (UN 2908, 2909, 2910 in 2911).

Zahteva se omeji, če se prevaža samo majhno število paketov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002: Regulation 5(4)(d).

Opombe: protipožarne opreme se v praksi ne zahteva pri prevozu UN 2908, 2909, 2910, UN 2911, ki se jih pogosto lahko prevaža v majhnih vozilih.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–UK–4

Zadeva: distribucija blaga v notranji embalaži trgovcem na drobno ali uporabnikom (razen razredov 1, 4.2, 6.2 in 7) iz lokalnih distribucijskih skladišč do trgovcev na drobno ali uporabnikov in od trgovcev na drobno do končnih uporabnikov (N1).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za izdelavo in preizkušanje embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri embalaži ni zahteve po oznaki RID/ADR ali UN ali drugi oznaki, če vsebuje blago v omejenih količinah, kakor je določeno v programu 3.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(4) and Regulation 36 Authorisation Number 13.

Opombe: zahteve ADR niso primerne za zadnje faze prevoza iz distribucijskega skladišča do trgovca na drobno ali uporabnika ali od trgovca na drobno do končnega uporabnika. Namen tega odstopanja je dovoliti, da se notranje posode blaga za distribucijo na drobno v zadnji fazi poti lokalne distribucije prevažajo brez zunanje embalaže.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–UK–5

Zadeva: dovoliti drugačno ‚največjo skupno količino na prevozno enoto‘ za blago razreda 1 v kategorijah 1 in 2 iz tabele v odstavku 1.1.3.6.3 (N10).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6.3 in 1.1.3.6.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: izvzetja glede količin na prevozno enoto.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pravila glede izvzetij za omejene količine in mešani tovor eksplozivov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; reg. 14 and Schedule 4.

Opombe: dovoliti drugačne omejitve količine za blago razreda 1, tj. ‚50‘ za kategorijo 1 in ‚500‘ za kategorijo 2. Pri izračunavanju mešanih tovorov je faktor za množenje ‚20‘ za prevozno kategorijo 1 in ‚2‘ za prevozno kategorijo 2.

Prej v členu 6(10) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–UK–6

Zadeva: povečanje največje neto mase eksplozivnih predmetov, dovoljene pri vozilih EX/II (N13).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.5.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: omejitve količin, ki se prevažajo, za eksplozivne snovi in predmete.

Vsebina nacionalne zakonodaje: omejitve količin, ki se prevažajo, za eksplozivne snovi in predmete.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13, Schedule 3.

Opombe: predpisi Združenega kraljestva dovoljujejo največjo neto težo 5 000 kg pri vozilih tipa II za združljivostne skupine 1.1C, 1.1D, 1.1E in 1.1J.

Mnogi predmeti iz razreda 1.1C, 1.1D, 1.1E in 1.1J, ki se prevažajo po Evropi, so veliki ali obsežni, njihova dolžina pa presega 2,5 m. V prvi vrsti gre za eksplozivne predmete za vojaško uporabo. Omejitve pri izdelavi vozil EX/III (ki morajo biti obvezno zaprtega tipa) zelo otežujejo nakladanje in razkladanje tovrstnih predmetov. Pri nekaterih predmetih bi potrebovali posebno opremo za nakladanje in razkladanje na začetku in na koncu poti. V praksi najdemo takšno opremo le redko. V Združenem kraljestvu se uporablja le malo vozil EX/III, zato bi bilo za industrijo izredno zahtevno izdelati še več posebnih vozil EX/III za prevoz tovrstnih eksplozivov.

V Združenem kraljestvu vojaške eksplozive večinoma prevažajo poklicni prevozniki, ki tako ne morejo izkoristiti izvzetij za vojaška vozila v okvirni direktivi. Da bi odpravili to težavo, je Združeno kraljestvo vedno dovolilo prevoz do 5 000 kg tovrstnih predmetov na vozilih EX/II. Trenutna omejitev ni vedno zadostna, ker lahko en predmet vsebuje več kot 1 000 kg eksploziva.

Od leta 1950 sta se zgodili le dve nesreči (obe v 50-ih letih 20. stoletja) z eksplozivi s težo nad 5 000 kg. Nesreči je povzročila zračnica, ki se je vnela, in vroči izpušni sistem, zaradi katerega so se vnele ponjave. Požara bi se lahko zgodila tudi z manjšim tovorom. Smrtnih žrtev ali ranjenih ni bilo.

Obstajajo empirični dokazi za to, da se pravilno pakirani eksplozivni predmeti ne bi sprožili zaradi udarca, npr. ob trčenju vozil. Dokazi iz vojaških poročil in sodnih podatkov o testiranju moči izstrelkov kažejo, da je potrebna udarna hitrost, večja od tiste, ki se ustvari pri 12-metrskem padcu, da se strelivo sproži.

To ne bo vplivalo na sedanje varnostne standarde.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–UK–7

Zadeva: izvzetje iz zahtev po nadzoru manjših količin nekaterega blaga iz razreda 1 (N12).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.4 in 8.5 S1(6).

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve po nadzoru vozil, ki prevažajo določene količine nevarnih snovi.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zagotavlja objekte za varno parkiranje in nadzorovanje, a ne zahteva, da je treba določene tovore iz razreda 1 ves čas nadzorovati, kakor to zahteva ADR v 8.5 S1(6).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24.

Opombe: zahteve po nadzoru ADR v nacionalnem kontekstu niso vedno izvedljive.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–UK–8

Zadeva: sproščanje omejitev pri prevozu kombiniranega tovora eksplozivov in prevozu eksploziva skupaj z drugim nevarnim blagom v vagonih, vozilih in zabojnikih (N4/5/6).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.1 in 7.5.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: omejitve določenih vrst kombiniranega tovora.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalna zakonodaja je manj omejujoča glede kombiniranega tovora razstreliv, pod pogojem, da se lahko takšen prevoz izvede brez tveganja.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, Regulation 18.

Opombe: Združeno kraljestvo želi dopustiti nekaj odstopanj glede pravil kombiniranja eksplozivov z drugimi eksplozivi ter eksplozivov z drugimi nevarnimi snovmi. Vsako odstopanje bo količinsko omejeno v enem ali več sestavnih delih tovora, dovoljeno pa bo le pod pogojem, da ‚se sprejmejo vsi smiselno izvedljivi ukrepi, da se prepreči, da bi eksplozivi prišli v stik s katero koli vrsto takšnega blaga ali bi ga drugače ogrožali oziroma bi to blago ogrožalo eksplozive‘.

Primeri sprememb, ki jih Združeno kraljestvo lahko dovoli, so:

| 1. | eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ali 0361, se lahko prevažajo na istem vozilu z nevarnim blagom, ki ima številko UN 1942. Količina UN 1942, ki jo je dovoljeno prevažati, se omeji, kot da bi bil eksploziv iz 1.1D; |
| --- | --- |

1.

eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ali 0361, se lahko prevažajo na istem vozilu z nevarnim blagom, ki ima številko UN 1942. Količina UN 1942, ki jo je dovoljeno prevažati, se omeji, kot da bi bil eksploziv iz 1.1D;

| 2. | eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ali 0453, se lahko prevažajo na istem vozilu skupaj z nevarnim blagom (razen vnetljivih plinov, infekcijskih ter strupenih snovi) v prevozni skupini 2 ali z nevarnim blagom v prevozni skupini 3 ali v kateri koli kombinaciji teh, pod pogojem, da skupna masa ali prostornina nevarnega blaga prevozne skupine 2 ne presega 500 kg ali litrov in da skupna neto masa teh eksplozivov ne presega 500 kg; |
| --- | --- |

2.

eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ali 0453, se lahko prevažajo na istem vozilu skupaj z nevarnim blagom (razen vnetljivih plinov, infekcijskih ter strupenih snovi) v prevozni skupini 2 ali z nevarnim blagom v prevozni skupini 3 ali v kateri koli kombinaciji teh, pod pogojem, da skupna masa ali prostornina nevarnega blaga prevozne skupine 2 ne presega 500 kg ali litrov in da skupna neto masa teh eksplozivov ne presega 500 kg;

| 3. | eksplozivi iz 1.4G se lahko prevažajo z vnetljivimi tekočinami in plini v prevozni skupini 2 ali z nevnetljivimi, nestrupenimi plini v prevozni skupini 3 ali v kateri koli tovrstni kombinaciji na istem vozilu pod pogojem, da celotna masa ali prostornina skupnega nevarnega blaga ne presega 200 kg ali litrov in celotna teža eksplozivov ne presega 20 kg; |
| --- | --- |

3.

eksplozivi iz 1.4G se lahko prevažajo z vnetljivimi tekočinami in plini v prevozni skupini 2 ali z nevnetljivimi, nestrupenimi plini v prevozni skupini 3 ali v kateri koli tovrstni kombinaciji na istem vozilu pod pogojem, da celotna masa ali prostornina skupnega nevarnega blaga ne presega 200 kg ali litrov in celotna teža eksplozivov ne presega 20 kg;

| 4. | eksplozivni predmeti, ki jim je bilo na podlagi klasifikacije dodeljeno število UN 0106, 0107 ali 0257, se lahko prevažajo z eksplozivnimi predmeti v združljivi skupini D, E ali F, katerih sestavni deli so. Celotna količina eksplozivov številke UN 0106, 0107 ali 0257 ne sme presegati 20 kg. |
| --- | --- |

4.

eksplozivni predmeti, ki jim je bilo na podlagi klasifikacije dodeljeno število UN 0106, 0107 ali 0257, se lahko prevažajo z eksplozivnimi predmeti v združljivi skupini D, E ali F, katerih sestavni deli so. Celotna količina eksplozivov številke UN 0106, 0107 ali 0257 ne sme presegati 20 kg.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–a–UK–9

Zadeva: alternativna možnost za prikaz oranžnih tabel pri manjših pošiljkah radioaktivnih snovi v majhnih vozilih.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva, da morajo majhna vozila, ki prevažajo radioaktivne snovi, imeti oranžno tablo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: dovoljuje vsa odstopanja, ki so odobrena po tem postopku. Zahtevano odstopanje je:

vozila morajo:

| (a) | biti označena v skladu z veljavnimi določbami ADR, odstavek 5.3.2; ali |
| --- | --- |

(a)

biti označena v skladu z veljavnimi določbami ADR, odstavek 5.3.2; ali

| (b) | v primeru, da vozilo prevaža manj kot deset tovorkov necepljivih ali cepljivih snovi, razen radioaktivnih snovi, in da vsota prevoznih indeksov teh embalaž ne presega 3, so lahko vozila označena z oznako, ki ustreza zahtevam nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da vozilo prevaža manj kot deset tovorkov necepljivih ali cepljivih snovi, razen radioaktivnih snovi, in da vsota prevoznih indeksov teh embalaž ne presega 3, so lahko vozila označena z oznako, ki ustreza zahtevam nacionalne zakonodaje.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002, Regulation 5(4)(d).

Opombe:

Datum izteka: 30. junij 2015.

Na podlagi člena 6(2)(b)(i) Direktive 2008/68/ES

BE Belgija

RO–bi–BE–1

Zadeva: prevoz v neposredni bližini industrijskih lokacij, vključno s prevozom po javni cesti.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: prilogi A in B.

Vsebina nacionalne zakonodaje: odstopanja zadevajo dokumentacijo, etiketiranje in označevanje tovorkov ter vozniško spričevalo.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Dérogations 2-89, 4-97 et 2-2 000.

Opombe: nevarno blago se prevaža med objekti:

| — | odstopanje 2-89: prečkanje javne ceste (kemikalije v tovorkih), |
| --- | --- |

—

odstopanje 2-89: prečkanje javne ceste (kemikalije v tovorkih),

| — | odstopanje 4-97: razdalja 2 km (ingoti surovega železa pri temperaturi 600 oC), |
| --- | --- |

—

odstopanje 4-97: razdalja 2 km (ingoti surovega železa pri temperaturi 600 oC),

| — | odstopanje 2-2 000: razdalja pribl. 500 m (vsebnik ‚IBC‘, PG II, III razredi 3, 5.1, 6.1, 8 in 9). |
| --- | --- |

—

odstopanje 2-2 000: razdalja pribl. 500 m (vsebnik ‚IBC‘, PG II, III razredi 3, 5.1, 6.1, 8 in 9).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–BE–3

Zadeva: usposabljanje voznikov.

Lokalni prevoz UN 1202, 1203 in 1223 v tovorkih in cisternah (v Belgiji v radiju 75 km od lokacije registriranega urada).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.2.

Vsebina Priloge k Direktivi:

struktura usposabljanja:

| 1. | usposabljanje v zvezi s tovorki; |
| --- | --- |

1.

usposabljanje v zvezi s tovorki;

| 2. | usposabljanje v zvezi s cisternami; |
| --- | --- |

2.

usposabljanje v zvezi s cisternami;

| 3. | posebno usposabljanje razred 1; |
| --- | --- |

3.

posebno usposabljanje razred 1;

| 4. | posebno usposabljanje razred 7. |
| --- | --- |

4.

posebno usposabljanje razred 7.

Vsebina nacionalne zakonodaje: definicije – spričevalo – tema – kopije – veljavnost in podaljšanje – organizacija tečajev in izpit – odstopanja – kazni – končne določbe.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: določilo se bo s prihodnjimi predpisi.

Opombe: predlagan je začetni tečaj, ki mu sledi izpit, omejen na prevoz UN 1202, 1203 in 1223 v tovorkih in cisternah v radiju 75 km od lokacije registriranega urada – dolžina usposabljanja mora ustrezati zahtevam ADR – po petih letih mora voznik obiskovati obnovitveni tečaj in opraviti izpit. Na spričevalu se navede ‚notranji prevoz UN 1202, 1203 in 1223 po členu 6(2) Direktive 2008/68/ES‘.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–BE–4

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v cisternah za odstranjevanje s sežigom.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 3.2.

Vsebina nacionalne zakonodaje: z odstopanjem od preglednice v 3.2 je pod posebnimi pogoji dovoljena uporaba cisterne-zabojnika z oznako cisterne L4BH namesto z oznako cisterne L4DH za prevoz tekočine, ki reagira z vodo, strupene, III, n.d.n.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Dérogation 01 – 2002.

Opombe: ta uredba se lahko uporablja zgolj za prevoz nevarnih odpadkov na kratkih razdaljah.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–BE–5

Zadeva: prevoz odpadkov do obratov za odstranjevanje odpadkov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.2, 5.4, 6.1 (prejšnja uredba: A5, 2X14, 2X12).

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, označevanje in zahteve, ki se nanašajo na embaliranje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: odpadki niso razvrščeni glede na ADR, temveč so razdeljeni na različne skupine (vnetljiva topila, barve, kisline, akumulatorji itd.), da bi se izognili nevarnim reakcijam znotraj ene skupine. Zahteve za izdelovanje embalaže imajo manj omejitev.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté royal relatif au transport des marchandises dangereuses par route.

Opombe: ta uredba se lahko uporablja pri prevozu majhnih količin odpadkov do obratov za odstranjevanje odpadkov.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–BE–6

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–5.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–BE–7

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–BE–8

Zadeva: sprejetje RO–bi–UK–2.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:

Datum izteka: 30. junij 2015.

DE Nemčija

RO–bi–DE–1

Zadeva: opustitev nekaterih podatkov v prevozni listini (n2).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: vsebina prevozne listine.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za vse razrede, razen razreda 1 (razen 1.4S), 5.2 in 7:

v prevozni listini ni potrebna navedba:

| (a) | prejemnika v primeru lokalne distribucije (razen za zaključen tovor in za prevoz na določenih poteh); |
| --- | --- |

(a)

prejemnika v primeru lokalne distribucije (razen za zaključen tovor in za prevoz na določenih poteh);

| (b) | količine in vrste tovorkov, če se 1.1.3.6 ne uporablja, vozilo pa ustreza vsem določbam iz prilog A in B; |
| --- | --- |

(b)

količine in vrste tovorkov, če se 1.1.3.6 ne uporablja, vozilo pa ustreza vsem določbam iz prilog A in B;

| (c) | pri praznih in neočiščenih cisternah zadostuje prevozna listina zadnjega nakladanja. |
| --- | --- |

(c)

pri praznih in neočiščenih cisternah zadostuje prevozna listina zadnjega nakladanja.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 18.

Opombe: uporaba vseh določb pri tej vrsti prometa ne bi bila izvedljiva.

Odstopanje, evidentirano s strani Evropske komisije pod št. 22 (v členu 6(10) Direktive 94/55/ES).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–DE–2

Zadeva: prevoz kontaminiranih snovi iz razreda 9 PCB v razsutem stanju.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: prevoz v razsutem stanju.

Vsebina nacionalne zakonodaje: dovoljenje prevoza v zabojnikih za razsuti tovor v zamenljivih tovoriščih vozil ali hermetično zaprtih zabojnikih, ki so neprepustni za tekočine ali prah.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 11.

Opombe: odstopanje 11 velja do 31. decembra 2004; od leta 2005 enake določbe v ADR in RID.

Glej tudi večstranski sporazum M137.

Seznam št. 4*.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–DE–3

Zadeva: prevoz pakiranih nevarnih odpadkov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1 do 5.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, pakiranje in označevanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razredi 2 do 6.1, 8 in 9: kombinirano pakiranje in prevoz nevarnih odpadkov v paketih in vsebnikih IBC; odpadki morajo biti pakirani v notranji embalaži (kot so bili zbrani) in razdeljeni na določene skupine odpadkov (preprečevanje nevarnih reakcij znotraj skupine odpadkov); uporaba posebnih pisnih navodil v zvezi s skupino odpadkov in kot tovorni list; zbiranje domačih in laboratorijskih odpadkov itd.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Opombe: seznam št. 6*.

Datum izteka: 30. junij 2015.

DK Danska

RO–bi–DK–1

Zadeva: UN 1202, 1203, 1223 in razred 2 – prevozna listina ni potrebna.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: potrebna je prevozna listina.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri prevozu izdelkov iz mineralnih olj razreda 3 UN 1202, 1203 ter 1223 in plinov razreda 2 v povezavi z distribucijo (blago, ki mora biti dostavljeno dvema ali več prejemnikom, in zbiranje vrnjenega blaga v podobnih situacijah) prevozna listina ni potrebna, če pisna navodila poleg zahtevanih podatkov v okviru ADR vsebujejo tudi podatke o številki UN, imenu in razredu.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 729 af 15/08/2001 om vejtransport af farligt gods.

Opombe: razlog za zgoraj navedeno nacionalno odstopanje je, da razvoj elektronske opreme npr. naftnim družbam, ki jo uporabljajo, omogoča, da vozilom neprekinjeno posredujejo informacije o strankah. Ker ti podatki na začetku prevoza niso na voljo in se jih vozilu posreduje med samim prevozom, pred začetkom prevoza ni mogoče pripraviti prevoznih listin. Tovrstni prevozi so omejeni na določena področja.

Za Dansko velja odstopanje od podobnega ukrepa iz člena 6(10) Direktive 94/55/ES.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–DK–2

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–6.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, kakor je bila spremenjena.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–DK–3

Zadeva: sprejetje RO–bi–UK–1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bekendtgørelse nr. 437 af 6. juni 2005 om vejtransport af farligt gods, kakor je bila spremenjena.

Datum izteka: 30. junij 2015.

EL Grčija

RO–bi–EL–1

Zadeva: odstopanje od varnostnih zahtev za pritrjene cisterne (vozila s cisternami), registrirane pred 31. decembrom 2001, za lokalni prevoz manjših količin nekaterih kategorij nevarnega blaga.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17-6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve glede izdelave, opreme, homologacije, pregledov in testov ter označevanja pritrjenih cistern (vozila s cisternami), odstranljivih cistern ter cistern-zabojnikov in cistern z menjalnimi kesoni, katerih posode za cisterne so izdelane iz kovinskih materialov, akumulatorskih vozil ter MEGC.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prehodna določba: pritrjene cisterne (vozila s cisternami), odstranljive cisterne in cisterne–zabojniki, prvič registrirane v Grčiji med 1. januarjem 1985 in 31. decembrom 2001, se lahko uporabljajo do 31. decembra 2010. Ta prehodna določba se nanaša na vozila za prevoz naslednjih nevarnih snovi (UN 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262, 3257). Namenjena je majhnim količinam ali lokalnemu prevozu za vozila, ki so registrirana v navedenem obdobju. Ta prehodna določba velja za vozila s cisternami, prilagojenimi glede na:

| 1. | odstavke ADR za preglede in preskuse: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211 151, 211 152, 211 153, 211 154); |
| --- | --- |

1.

odstavke ADR za preglede in preskuse: 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, (ADR 1999: 211 151, 211 152, 211 153, 211 154);

| 2. | najmanjša debelina posode cisterne je 3 mm pri cisternah s prostornino posode do 3 500 litrov, najmanjša debelina posode iz plavljenega jekla pri cisternah s prostornino posode do 6 000 litrov pa je 4 mm, ne glede na tip ali debelino delov; |
| --- | --- |

2.

najmanjša debelina posode cisterne je 3 mm pri cisternah s prostornino posode do 3 500 litrov, najmanjša debelina posode iz plavljenega jekla pri cisternah s prostornino posode do 6 000 litrov pa je 4 mm, ne glede na tip ali debelino delov;

| 3. | če je uporabljeni material aluminij ali druga kovina, mora cisterna izpolnjevati zahteve glede debeline in druge tehnične specifikacije, ki izhajajo iz tehničnih načrtov, odobrenih s strani lokalnih organov države, kjer so bile predhodno registrirane. Če tehnični načrti niso na voljo, morajo cisterne izpolnjevati zahteve iz 6.8.2.1.17 (211 127); |
| --- | --- |

3.

če je uporabljeni material aluminij ali druga kovina, mora cisterna izpolnjevati zahteve glede debeline in druge tehnične specifikacije, ki izhajajo iz tehničnih načrtov, odobrenih s strani lokalnih organov države, kjer so bile predhodno registrirane. Če tehnični načrti niso na voljo, morajo cisterne izpolnjevati zahteve iz 6.8.2.1.17 (211 127);

| 4. | cisterne morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 211 128, 6.8.2.1.28 (211 129), iz odstavka 6.8.2.2 s pododstavki 6.8.2.2.1 in 6.8.2.2.2 (211 130, 211 131). |
| --- | --- |

4.

cisterne morajo izpolnjevati zahteve iz odstavkov 211 128, 6.8.2.1.28 (211 129), iz odstavka 6.8.2.2 s pododstavki 6.8.2.2.1 in 6.8.2.2.2 (211 130, 211 131).

Natančneje, vozila s cisternami z maso manjšo od 4 ton, ki se uporabljajo samo za lokalni prevoz plinskega olja (UN 1202), prvič registrirana pred 31. decembrom 2002, pri katerih je debelina posode manjša od 3 mm se lahko uporabljajo zgolj pod pogojem, da so bile spremenjene v skladu s številko odstavka 211 127 (5)b4 (6.8.2.1.20).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία (zahteve glede izdelave, opreme, pregledov in testov pritrjenih cistern (vozila s cisternami), odstranljivih cistern v obtoku za nekatere skupine nevarnega blaga).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO-bi–EL–2

Zadeva: odstopanje od zahtev glede izdelave osnovnega vozila, ki se nanašajo na vozila, namenjena lokalnemu prevozu nevarnega blaga, prvič registrirana pred 31. decembrom 2001.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: ADR 2001: 9.2, 9.2.3.2, 9.2.3.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve glede izdelave osnovnih vozil.

Vsebina nacionalne zakonodaje: odstopanje se uporablja za vozila, namenjena lokalnemu prevozu nevarnega blaga (kategorije UN 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 in 3257), ki so bila prvič registrirana pred 31. decembrom 2001.

Navedena vozila morajo ustrezati zahtevam iz točke 9 (9.2.1 do 9.2.6.) Priloge B k Direktivi 94/55/ES z naslednjimi izjemami:

Usklajenost z zahtevami iz 9.2.3.2 je nujna samo v primerih, ko je proizvajalec vozilo opremil s protiblokadnim zavornim sistemom; vozilo mora biti opremljeno z vzdržljivim zavornim sistemom, kakor je opredeljeno v 9.2.3.3.1, vendar ni nujno, da je v skladu z zahtevami iz 9.2.3.3.2 in 9.2.3.3.3.

Dovajanje električne energije za tahograf se mora izvajati preko varnostne zapore, ki je neposredno povezana z akumulatorjem (številka 220 514), električna oprema mehanizma za dvigovanje osi škripca mora biti na istem mestu, kamor jo je vgradil izdelovalec vozila in jo je treba zaščititi z ustreznim zapečatenim ohišjem (številka 220 517).

Vozila cisterne z največjo maso manj kot 4 tone, ki so namenjena lokalnemu prevozu dizelskega goriva/kurilnega olja (UN 1202) morajo ustrezati zahtevam iz 9.2.2.3, 9.2.2.6, 9.2.4.3 in 9.2.4.5., ne pa nujno tudi drugim.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων (tehnične zahteve vozil, ki so že v uporabi, namenjenih za lokalni prevoz nekaterih skupin nevarnega blaga).

Opombe: število navedenih vozil je majhno, če ga primerjamo s celotnim številom že registriranih vozil, poleg tega pa so namenjena le lokalnemu prevozu. Oblika zahtevanega odstopanja, velikost zadevnega voznega parka in tip blaga, ki se prevaža, ne ogrožajo prometne varnosti.

Datum izteka: 30. junij 2015.

ES Španija

RO–bi–ES–2

Zadeva: posebna oprema za distribucijo brezvodnega amonijaka.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 6.8.2.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: da bi se izognili izgubi vsebine v primeru poškodbe zunanjih pritrdilnih elementov (cevi, stranske zaporne naprave), morata biti notranji zaporni ventil in njegov sedež zavarovana, da ju ne odtrga zaradi zunanjih pritiskov, ali pa zasnovana tako, da sta na tovrstne pritiske odporna. Naprave za polnjenje in praznjenje (vključno s prirobnicami ter čepi z navoji) in zaščitne pokrove (če obstajajo) mora biti mogoče zaščititi pred tovrstnimi neželenimi odpiranji.

Vsebina nacionalne zakonodaje: cisterne, ki se uporabljajo v kmetijske namene za distribucijo brezvodnega amonijaka in so se začele uporabljati pred 1. januarjem 1997, so lahko opremljene z zunanjimi namesto notranjimi varnostnimi pripomočki, pod pogojem, da le ti nudijo zaščito, ki je najmanj enaka zaščiti, ki jo nudi stena cisterne.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Real Decreto 551/2006. Anejo 1. Apartado 3.

Opombe: pred 1. januarjem 1997 se je cisterno z zunanjimi varnostnimi pripomočki uporabljalo le v kmetijstvu za nanos brezvodnega amonijaka neposredno na prst. Nekatere izmed teh cistern se uporabljajo še danes. Redko prevažajo tovor po cesti, večinoma se uporabljajo za gnojila na velikih kmetijah.

Datum izteka: 29. februar 2016.

FI Finska

RO–bi–FI–1

Zadeva: sprememba podatkov v prevozni listini za eksplozivne snovi.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.2.1(a)

Vsebina Priloge k Direktivi: posebne določbe za razred 1.

Vsebina nacionalne zakonodaje: v prevozni listini je dovoljeno navesti število detonatorjev (1 000 detonatorjev ustreza 1 kg eksploziva) namesto dejanske neto mase eksplozivne snovi.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002; 313/2003).

Opombe: ti podatki zadostujejo za notranji prevoz. To odstopanje se uporablja večinoma za industrijo eksplozivov pri lokalnem prevozu majhnih količin.

Odstopanje je evidentirano s strani Evropske komisije pod številko 31.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–FI–2

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–10.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–FI–3

Zadeva: sprejetje RO–bi–DE–1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo:

Datum izteka: 29. februar 2016.

FR Francija

RO–bi–FR–1

Zadeva: uporaba pomorskih dokumentov kot prevoznih listin za kratke poti, ki sledijo razkladanju plovila.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1

Vsebina Priloge k Direktivi: podatki, ki morajo biti navedeni v dokumentih, uporabljenih kot prevozne listine za nevarno blago.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pomorski dokument se uporablja kot prevozna listina v radiju 15 km.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route - Article 23-4.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–FR–3

Zadeva: prevoz pritrjenih skladiščnih cistern za utekočinjeni naftni plin (18).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za prevoz pritrjenih skladiščnih cistern za utekočinjeni naftni plin veljajo posebna pravila. Uporabljajo se le za kratke razdalje.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route - Article 30.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–FR–4

Zadeva: posebni pogoji, ki se nanašajo na usposabljanje voznikov in homologacijo vozil, ki se uporabljajo za kmetijski prevoz (kratke razdalje).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 6.8.3.2; 8.2.1 in 8.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: oprema cistern in usposabljanje voznikov.

Vsebina nacionalne zakonodaje:

Posebni predpisi za homologacijo vozil.

Posebno usposabljanje voznikov.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par route - Article 29-2 - Annex D4.

Datum izteka: 30. junij 2015.

IE Irska

RO-bi–IE–1

Zadeva: izvzetje iz zahteve, določene v 5.4.1.1.1, da mora prevozna listina vsebovati (i) imena in naslove prejemnikov, (ii) število in opis tovorkov in (iii) celotno količino nevarnega blaga, če se do končnega uporabnika prevažajo kerozin, dizelsko gorivo ali utekočinjeni naftni plin z identifikacijskim številkami snovi UN 1223, UN 1202 in UN 1965.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: dokumentacija.

Vsebina nacionalne zakonodaje: v primeru, da imajo kerozin, dizelsko gorivo ali utekočinjeni naftni plin identifikacijske številke snovi UN 1223, UN 1202 in UN 1965, kakor je opredeljeno v Dodatku B.5 Priloge B ADR, in se prevažajo do končnega uporabnika, na prevozni enoti ni treba navesti imena in naslova prejemnika, števila in opisa tovorkov, vmesnih zabojnikov ali posod za razsuti tovor ter celotne količine.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(2) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: v primeru dostave kurilnega olja gospodinjstvom se ponavadi napolni strankin rezervoar ‚do vrha‘, zato v trenutku, ko napolnjena cisterna začne svojo pot, ni mogoče določiti dostavljene količine, prav tako pa tudi ne števila strank na prevoz. V primeru dostave jeklenk z utekočinjenim naftnim plinom gospodinjstvom se ponavadi prazne jeklenke zamenja s polnimi, zato je število strank in individualnih pošiljk ob začetku prevozne poti neznano.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–IE–2

Zadeva: izvzetje, s katerim se pri prevozu praznih neočiščenih cistern kot prevozna listina iz odstavka 5.4.1.1.1 prizna tista, ki je bila uporabljena pri zadnjem nakladanju.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: dokumentacija.

Vsebina nacionalne zakonodaje: v primeru prevoza praznih neočiščenih cistern zadostuje prevozna listina zadnjega nakladanja.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(3) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: še zlasti v primeru dostave bencina in/ali dizelskega goriva bencinskim črpalkam, se cestna cisterna takoj po zadnji dostavi vrne neposredno v skladišče olja (da se jo napolni za naslednje dostave).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–IE–3

Zadeva: izvzetje, s katerim se dopusti nakladanje in raztovarjanje nevarnega blaga, za katerega velja posebna določba CV1 v 7.5.11 ali S1 v 8.5, na javnem mestu in brez posebnega dovoljenja pristojnih organov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5 in 8.5.

Vsebina Priloge k Direktivi: dodatne določbe, ki se nanašajo na nakladanje, razkladanje in upravljanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nakladanje in raztovarjanje nevarnega blaga na javnem mestu je dovoljeno brez posebnega dovoljenja pristojnega organa z odstopanjem od zahtev iz 7.5.11 ali 8.5.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(5) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: v okviru notranjega prevoza znotraj države ta določba preveč obremenjuje pristojni organ.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–IE–5

Zadeva: izvzetje iz ‚prepovedi kombiniranega nakladanja‘ iz 7.5.2.1 za predmete skupine združljivosti B ter snovi in predmete skupine združljivosti D skupaj na istem vozilu z nevarnim blagom v cisternah iz razredov 3, 5.1 in 8.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe, ki se nanašajo na nakladanje, razkladanje in upravljanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: tovorki, ki vsebujejo predmete iz skupine združljivosti B ADR razreda 1 in tovorki, ki vsebujejo snovi in predmete iz skupine združljivosti D ADR razreda 1, se lahko prevažajo z istim vozilom skupaj z nevarnim blagom ADR razredov 3, 5.1 ali 8, pod pogojem, da (a) se navedeni tovorki ADR razreda 1 prevažajo v ločenih zabojnikih/oddelkih dovoljene oblike, pri tem pa morajo biti izpolnjeni vsi pogoji, ki jih je zahteval pristojni organ, da (b) navedene snovi ADR razredov 3, 5.1 ali 8 prevažajo plovila, ki izpolnjujejo pogoje pristojnega organa kar zadeva načrt, izdelavo, preizkušanje, pregled, delovanje in uporabo.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(7) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: pod posebnimi pogoji, ki jih je sprejel pristojni organ, naj se dopusti nakladanje predmetov in snovi razreda 1 skupin združljivosti B in D na isto vozilo z nevarnim blagom razredov 3, 5.1 in 8 – v cisterne na t. i. ‚tovornjake črpalke‘.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–IE–6

Zadeva: izvzetje iz zahteve, določene v 4.3.4.2.2, da morajo biti premične cevi za polnjenje in praznjenje, ki niso stalno pritrjene na posodo vozila cisterne, med prevozom prazne.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.3

Vsebina Priloge k Direktivi: uporaba vozil cistern.

Vsebina nacionalne zakonodaje: ni potrebno, da so prožne zvijave cevi v kolutih (vključno s pritrjenimi cevmi, ki so z njimi povezane), ki so pritrjene na avtomobilsko cisterno in se uporabljajo pri distribuciji bencinskih produktov na drobno z identifikacijskimi številkami snovi UN 1011, UN 1202, UN 1223, UN 1863 in UN 1978, med prevozom po cesti prazne, pod pogojem, da so sprejeti primerni ukrepi za preprečitev razlitja vsebine.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Regulation 82(8) of the ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004‘.

Opombe: prožne zvijave cevi, pritrjene na vozila cisterne, ki so namenjene dostavi na dom, morajo ves čas, celo med prevozom, ostati polne. Zaradi iztočnega sistema morata biti merilni sistem in zvijava cev vozila cisterne napolnjena, tako da se stranki zagotovi pravilna količina proizvoda.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–IE–7

Zadeva: izvzetje iz nekaterih zahtev, določenih v 5.4.0, 5.4.1.1.1 in 7.5.11 ADR, o prevozu gnojila amonijev nitrat UN 2067 v razsutem stanju iz pristanišč do prejemnikov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.0, 5.4.1.1.1 in 7.5.11.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteva po ločeni prevozni listini, s točno količino celotnega tovora za vsak prevoz; ter zahteva, da se vozilo očisti pred in po prevozu.

Vsebina nacionalne zakonodaje: predlagano odstopanje, da se dovolijo spremembe zahtev ADR, ki se nanašajo na prevozno listino in čiščenje vozila; z namenom upoštevanja praktičnega vidika pri prevozu tovora v razsutem stanju iz pristanišča do prejemnika.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Proposed amendment to ‚Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004‘.

Opombe: določbe ADR zahtevajo (a) ločeno prevozno listino, kjer je navedena celotna masa nevarnega blaga za posamezen tovor in (b) poseben ukrep ‚CV24‘ o čiščenju po vsakem prevozu tovora od pristanišča do naročnika med razkladanjem tovorne ladje. Ker je prevoz lokalen in je povezan z raztovarjanjem tovorne ladje ter vključuje več prevozov (v istem dnevu ali v naslednjih dneh) iste snovi med tovorno ladjo in prejemnikom, naj bi zadoščala ena prevozna listina s približno maso celotnega tovora, izvajanje posebne določbe ‚CV24‘ pa naj ne bi bilo potrebno.

Datum izteka: 30. junij 2015.

LT Litva

RO–bi–LT–1

Zadeva: sprejetje RO–bi–EL–1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 ‚Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje‘ (vladna Resolucija št. 337 o prevozu nevarnega blaga po cesti v Republiki Litvi, sprejeta 23. marca 2000).

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–LT–2

Zadeva: sprejetje RO–bi–EL–2.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2000 m. kovo 23 d. nutarimas Nr. 337 ‚Dėl pavojingų krovinių vežimo kelių transportu Lietuvos Respublikoje‘ (vladna Resolucija št. 337 o prevozu nevarnega blaga po cesti v Republiki Litvi, sprejeta 23. marca 2000).

Datum izteka: 30. junij 2015.

NL Nizozemska

RO–bi–NL–13

Zadeva: Program prevoza nevarnih odpadkov iz gospodinjstev 2004.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.6, 3.3, 4.1.4, 4.1.6, 4.1.8, 4.1.10, 5.1.2, 5.4.0, 5.4.1, 5.4.3, 6.1, 7.5.4, 7.5.7, 7.5.9, 8 in 9.

Vsebina Priloge k Direktivi: izjeme za določene količine; posebne določbe; uporaba embalaž; uporaba nadembalaž; dokumentacija; izdelava in preizkušanje embalaže; nakladanje, razkladanje in upravljanje; posadka; tehnološke naprave; delovanje; vozila in dokumentacija; izdelava in homologacija vozil za prevoz.

Vsebina nacionalne zakonodaje: 17 bistvenih določb glede prevoza malih zbranih nevarnih odpadkov iz gospodinjstev. Zaradi majhne količine odpadkov za vsak primer in raznolike narave raznovrstnih snovi, se prevozne dejavnosti ne morejo izvajati v popolni skladnosti s pravili ADR. Temu primerno je v zgoraj omenjenem programu določena poenostavljena različica, ki odstopa od števila določb ADR.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Scheme for transport of domestic hazardous waste 2004.

Opombe: program je bil zasnovan tako, da posameznikom omogoči odlaganje malih kemičnih odpadkov na isti lokaciji. Zadevne snovi so sestavljene iz ostankov, kot so ostanki barv. Stopnja nevarnosti je zmanjšana na minimum zaradi izbire prevoznega sredstva, med drugim vključno z uporabo posebnih elementov prevoza in oznak ‚kajenje prepovedano‘ ter rumeno utripajočo lučko, ki je jasno vidna javnosti. Bistveno glede prevoza je zagotavljanje varnosti. To se lahko doseže s prevažanjem snovi v zaprtih embalažah, da se prepreči razpršenost ali tveganje, da nevarni plini iztečejo ali se nabirajo v vozilu. V vozilu so vključene enote, primerne za shranjevanje različnih vrst odpadkov, ki zagotavljajo zaščito pred ranžiranjem, nevarnimi premiki in nenamernim odpiranjem. Hkrati, četudi gre za manjše količine odpadkov, mora imeti prevoznik potrdilo o poklicni usposobljenosti zaradi raznolike narave zadevnih snovi. Zaradi pomanjkanja znanja fizičnih oseb glede stopnje nevarnosti v zvezi s temi snovmi je treba zagotoviti pisna navodila, kot je določeno v Prilogi k programu.

Datum izteka: 30. junij 2015.

PT Portugalska

RO–bi–PT–1

Zadeva: prevozna dokumentacija za UN 1965

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevozno dokumentacijo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: ustrezno odpremno ime, ki se navede v prevozni listini, kot določa oddelek 5.4.1 RPE (Regulamento Nacional de Transporte de Mercadorias Perigosas por Estrada), za tržni butan in propan, ki spadata v skupno tarifno številko ‚UN št. 1965 zmes plinastih ogljikovodikov, tekoča, n.d.n.‘ in se prevažata v jeklenkah, se lahko nadomesti z drugimi trgovskimi imeni:

| | ‚UN 1965 butan‘ v primeru mešanic A, A01, A02 in A0, kot je opisano v pododdelku 2.2.2.3 RPE, ki se prevažajo v jeklenkah; |
| --- | --- |

‚UN 1965 butan‘ v primeru mešanic A, A01, A02 in A0, kot je opisano v pododdelku 2.2.2.3 RPE, ki se prevažajo v jeklenkah;

| | ‚UN 1965 propan‘ v primeru mešanice C, kot je opisano v pododdelku 2.2.2.3 RPE, ki se prevažajo v jeklenkah. |
| --- | --- |

‚UN 1965 propan‘ v primeru mešanice C, kot je opisano v pododdelku 2.2.2.3 RPE, ki se prevažajo v jeklenkah.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Despacho DGTT 7560/2004, z dne 16. aprila 2004, v okviru člena 5, št. 1, Decreto-Lei No 267-A/2003 z dne 27. oktobra.

Opombe: priznava se pomembnost, da se gospodarskim subjektom olajša izpolnjevanje prevoznih listin za nevarno blago, če to ne vpliva na varnost teh postopkov.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–PT–2

Zadeva: prevozna dokumentacija za prazne in neočiščene cisterne in zabojnike.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevozno dokumentacijo.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za povratne prevoze praznih cistern in zabojnikov, v katerih se je prevažalo nevarno blago, se lahko prevozna listina iz oddelka 5.4.1 RPE nadomesti s prevozno listino, izdano za neposredni predhodni prevoz, s katerim se je dostavilo blago.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Despacho DGTT 15162/2004, z dne 28. julija 2004, v okviru člena 5, št. 1, Decreto-Lei No 267-A/2003 z dne 27. oktobra.

Opombe: obveznost, da prevoz praznih cistern in zabojnikov, ki so vsebovali nevarno blago, spremlja prevozna listina v skladu z RPE, v nekaterih primerih povzroča praktične težave, ki jih je mogoče zmanjšati na minimum brez vpliva na varnost.

Datum izteka: 30. junij 2015.

SE Švedska

RO–bi–SE–1

Zadeva: prevoz nevarnih odpadkov do obratov za odstranjevanje nevarnih odpadkov.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 2, 5.2 in 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, označevanje in etiketiranje ter zahteve glede izdelave in preizkušanja embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zakonodajo sestavljajo poenostavljena merila za razvrščanje, manj omejevalne zahteve za izdelavo in preizkušanje embalaže ter spremenjene zahteve za etiketiranje in označevanje.

Namesto razvrščanja nevarnih odpadkov po ADR so ti postavljeni v različne skupine odpadkov. Vsaka skupina odpadkov vsebuje snovi, ki se lahko v skladu z ADR pakirajo skupaj (mešano pakiranje).

Vsak paket mora biti označen z ustrezno oznako skupine odpadkov namesto številke UN.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: te uredbe se lahko uporabljajo le pri prevozu nevarnih odpadkov iz javnih mest recikliranja do obratov za odstranjevanje nevarnih odpadkov.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–2

Zadeva: ime in naslov pošiljatelja v prevozni listini.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: splošni podatki, zahtevani v prevozni listini.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalna zakonodaja določa, da navedba imena in naslova pošiljatelja ni obvezna, če se prazna, neočiščena embalaža vrne v okviru distribucijskega sistema.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: prazna neočiščena embalaža, ki se vrne, večinoma še vedno vsebuje majhne količine nevarnega blaga.

To odstopanje se večinoma uporablja v industriji ob vračanju praznih neočiščenih plinskih posod in njihovi zamenjavi za polne.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–3

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v neposredni bližini industrijskih območij, vključno s prevozom po javnih cestah med različnimi deli območja.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevoz nevarnih snovi po javnih cestah.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz nevarnega blaga v neposredni bližini industrijskih območij, vključno s prevozom po javnih cestah med različnimi deli območja. Odstopanje se nanaša na etiketiranje in označevanje tovorkov, prevozne listine, vozniško spričevalo in potrdilo o ustreznosti v skladu s točko 9.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: poznamo več situacij, v katerih se nevarno blago prevaža med prostori, ki se nahajajo na nasprotnih straneh javne ceste. Ta oblika prevoza ne pomeni prevoza nevarnega blaga po zasebni cesti, tako da se je ne sme povezovati z ustreznimi zahtevami. Primerjaj tudi s členom 6(14) Direktive 96/49/ES.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–4

Zadeva: prevoz nevarnega blaga, ki so ga zasegli organi.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevoz nevarnega blaga po cesti.

Vsebina nacionalne zakonodaje: odstopanja od pravil se lahko dovolijo, če je vzrok zanje varstvo pri delu, nevarno razkladanje, predložitev dokazov itd.

Odstopanja od uredb so dovoljena le, če je v običajnih okoliščinah prevoza dosežena zadovoljiva raven varnosti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: tovrstna odstopanja lahko izvajajo le organi, ki zasežejo nevarno blago.

To odstopanje je namenjeno lokalnemu prevozu blaga, ki ga je zasegla policija, npr. eksploziva ali ukradenega blaga. Težava, ki se pojavi pri tej vrsti blaga je, da nikoli ne moremo biti prepričani o njegovi razvrstitvi. Blago pogosto tudi ni zapakirano, označeno ali etiketirano v skladu z ADR. Obstaja več sto takšnih prevozov, ki jih policija izvaja vsako leto. Alkoholne pijače je treba v primeru tihotapljena prepeljati od kraja zasega do zgradbe za skladiščenje dokazov, nato pa v prostore za uničenje, ki so lahko od zgradbe za skladiščenje precej oddaljeni. Dovoljena odstopanja so naslednja: (a) ni potrebno, da je vsak tovorek označen, in (b) ni treba uporabiti odobrenih tovorkov. Vendar mora biti pravilno označena vsaka paleta, ki vsebuje takšne tovorke. Izpolnjene morajo biti tudi vse ostale zahteve. Vsako leto se izvede približno 20 tovrstnih prevozov.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–5

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v pristaniščih in njihovi neposredni bližini.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.1.2, 8.1.5, 9.1.2

Vsebina Priloge k Direktivi: dokumentacija, ki mora biti prisotna v prevozni enoti; vsaka prevozna enota, ki prevaža nevarno blago, mora biti opremljena s posebno opremo; homologacija vozila.

Vsebina nacionalne zakonodaje:

Dokumenti (razen vozniškega spričevala) v prevozni enoti niso potrebni.

Ni treba, da je prevozna enota opremljena z opremo, določeno v 8.1.5.

Traktorji ne potrebujejo potrdila o ustreznosti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: primerjaj s členom 6(14) Direktive 96/49/ES.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–6

Zadeva: nadzornikovo potrdilo o usposobljenosti ADR.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.2.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: vozniki vozil morajo opraviti tečaj za usposabljanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nadzornikom, ki izvajajo vsakoletni tehnični pregled vozila, ni treba opravljati tečaja za usposabljanje iz 8.2 ali imeti ADR potrdila o usposobljenosti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: v nekaterih primerih lahko vozila, ki jih preskušajo na tehničnem pregledu, vozijo nevarno blago kot tovor, npr. neočiščene, prazne cisterne.

Zahteve iz odstavkov 1.3 in 8.2.3 se vseeno uporabljajo.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–7

Zadeva: lokalna distribucija UN 1202, 1203 in 1223 v cisternah.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.1.6, 5.4.1.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: za prazne, neočiščene cisterne in cisterne zabojnike je opis v skladu s 5.4.1.1.6. V druge dokumente je dovoljeno vnesti tudi imena in naslove več prejemnikov.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za prazne, neočiščene cisterne ali cisterne-zabojnike opis v prevozni listini po 5.4.1.1.6 ni potreben, če je količina snovi v načrtu natovarjanja označena z 0. Imen in naslovov prejemnikov ni treba navesti na nobenem dokumentu v vozilu.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–9

Zadeva: lokalni prevoz na kmetijskih območjih ali gradbiščih.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 5.4, 6.8 in 9.1.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: prevozne listine; izdelava cistern; potrdilo o ustreznosti.

Vsebina nacionalne zakonodaje: za lokalni prevoz do kmetijskih zemljišč ali gradbišč ni potrebno izpolnjevati nekaterih zahtev:

| (a) | deklaracija o nevarnem blagu ni potrebna; |
| --- | --- |

(a)

deklaracija o nevarnem blagu ni potrebna;

| (b) | starejše cisterne/zabojniki, ki niso bili izdelani v skladu s poglavjem 6.8, temveč v skladu s starejšo nacionalno zakonodajo, ter so pritrjeni na dele vozila za posadko, se lahko še vedno uporabljajo; |
| --- | --- |

(b)

starejše cisterne/zabojniki, ki niso bili izdelani v skladu s poglavjem 6.8, temveč v skladu s starejšo nacionalno zakonodajo, ter so pritrjeni na dele vozila za posadko, se lahko še vedno uporabljajo;

| (c) | starejša vozila cisterne, ki ne izpolnjujejo zahtev iz 6.7 ali 6.8, namenjena prevozu snovi UN 1268, 1999, 3256 in 3257, z ali brez opreme za površinski premaz cest, se lahko še vedno uporabljajo za lokalni prevoz na majhnih razdaljah do točke dela na cesti; |
| --- | --- |

(c)

starejša vozila cisterne, ki ne izpolnjujejo zahtev iz 6.7 ali 6.8, namenjena prevozu snovi UN 1268, 1999, 3256 in 3257, z ali brez opreme za površinski premaz cest, se lahko še vedno uporabljajo za lokalni prevoz na majhnih razdaljah do točke dela na cesti;

| (d) | potrdila o ustreznosti vozil za posadko in vozila cisterne z ali brez opreme za površinski premaz cest prav tako niso potrebna. |
| --- | --- |

(d)

potrdila o ustreznosti vozil za posadko in vozila cisterne z ali brez opreme za površinski premaz cest prav tako niso potrebna.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: vozilo za posadko je nekakšna bivalna prikolica za delovno posadko s sobo za posadko, opremljena z neregistrirano cisterno/zabojnikom za dizelsko gorivo, namenjeno delovanju gozdarskih traktorjev.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–10

Zadeva: prevoz eksplozivov s cisternami.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.4.

Vsebina Priloge k Direktivi: eksplozive se lahko pakira samo v skladu s 4.1.4.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalni pristojni organ bo potrdil ustreznost vozil, namenjenih prevozu eksploziva s cisternami. Prevoz s cisternami se dovoli samo za eksplozive, ki so navedeni v uredbi, ali pa ga s posebnim dovoljenjem dopušča pristojni organ.

Vozilo, ki prevaža eksplozive v cisternah, mora biti označeno in etiketirano v skladu s 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2. in 5.3.1.4. Samo eno vozilo prevozne enote lahko vsebuje nevarno blago.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act and the Swedish regulation SÄIFS 1993:4.

Opombe: to se uporablja samo pri notranjem prevozu in kadar je prevoz večinoma lokalne narave. Zadevne uredbe so veljale, preden se je Švedska priključila Evropski uniji.

Prevoz eksplozivov z vozili cisternami izvajata samo dve podjetji. V bližnji prihodnosti se načrtuje prehod na emulzije.

Staro odstopanje št. 84.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–11

Zadeva: vozniško dovoljenje.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve, ki se nanašajo na usposabljanje posadke vozila.

Vsebina nacionalne zakonodaje: usposabljanje voznika ni dovoljeno za katero koli vozilo iz 8.2.1.1.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Opombe: lokalni prevoz.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–SE–12

Zadeva: prevoz izdelkov za ognjemete UN 0335.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: Priloga B, 7.2.4, V2 (1).

Vsebina Priloge k Direktivi: določbe v zvezi z uporabo vozil EX/II in EX/III.

Vsebina nacionalne zakonodaje: pri prevozu izdelkov za ognjemete UN 0335 se posebna določba V2 (1) iz 7.2.4 uporablja samo za neto vsebino eksploziva več kot 3 000 kg (4 000 kg s priklopnim vozilom) pod pogojem, da se izdelki za ognjemete dodelijo UN 0335 v skladu s privzeto klasifikacijsko tabelo iz odstavka 2.1.3.5.5 štirinajste revidirane izdaje OZN.

Priporočila o prevozu nevarnega blaga.

Ta dodelitev se opravi v dogovoru s pristojnim organom. Preverjanje dodelitve se izvede na prevozni enoti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Appendix S – Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act.

Opombe: prevoz izdelkov za ognjemete je časovno omejen na dve kratki obdobji v letu: ob novem letu in na prehodu iz aprila v maj. Prevoz od dobaviteljev do terminalov se lahko brez večjih težav opravi z obstoječimi vozili, ki imajo homologacijo EX. Vseeno pa je distribucija izdelkov za ognjemete od terminalov do trgovskih središč in vrnitev presežka nazaj do terminalov omejena zaradi pomanjkanja vozil, ki imajo homologacijo EX. Prevoznikov naložbe v pridobitev takšne homologacije ne zanimajo, ker ne morejo povrniti svojih stroškov. To ogroža obstoj pošiljateljev izdelkov za ognjemete, saj ti svojih izdelkov ne morejo poslati na trg.

Za čim bolj posodobljeno klasifikacijo mora biti pri uporabi tega odstopanja klasifikacija izdelkov za ognjemete narejena na podlagi privzetega seznama Priporočil OZN.

Podobna vrsta izjeme velja za izdelke za ognjemete UN 0336, ki je vključena v posebno določbo 651, 3.3.1 ADR 2005.

Datum izteka: 30. junij 2015.

UK Združeno kraljestvo

RO–bi–UK–1

Zadeva: prečkanje javnih cest s strani vozil, ki prevažajo nevarno blago (N8).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za prevoz nevarnih snovi po javnih cestah.

Vsebina nacionalne zakonodaje: neuporaba predpisov o nevarnem blagu pri prevozu znotraj zasebnih prostorov, ločenih s cesto. Za razred 7 to odstopanje ne velja za določbe Pravilnika za cestni prevoz radioaktivnih snovi 2002.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2(3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b).

Opombe: Do takšnih situacij zlahka pride, kadar se blago prevaža med zasebnimi prostori na obeh straneh ceste. To ne predstavlja prevoza nevarnih snovi po javni cesti v običajnem pomenu besede in v tem primeru se ne uporablja nobena določba iz predpisov o nevarnem blagu.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–UK–2

Zadeva: izvzetje iz prepovedi, ki določa, da voznik ali njegov pomočnik ne smeta odpreti tovorkov nevarnega blaga v verigi lokalne distribucije od lokalnega distribucijskega skladišča do trgovca na drobno ali končnega uporabnika in od trgovca na drobno do končnega uporabnika (razen za razred 7) (N11).

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 8.3.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved, ki določa, da voznik ali njegov pomočnik ne smeta odpreti tovorkov nevarnega blaga.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prepoved odpiranja tovorkov opredeljuje določba ‚Razen če osebo za to pooblasti upravljavec vozila‘.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Opombe: če jo upoštevamo dobesedno, lahko prepoved iz Priloge v tej obliki povzroči resne težave pri distribuciji na drobno.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–UK–3

Zadeva: določbe za alternativen prevoz lesenih sodov, ki vsebujejo UN 3065 embalažne skupine III.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: 1.4, 4.1, 5.2 in 5.3.

Vsebina Priloge k Direktivi: embalaža in označevanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: dovoljuje prevoz alkoholnih pijač z več kot 24 % in manj kot 70 % vsebnostjo alkohola (embalažna skupina III) v s strani OZN neodobrenih lesenih sodih brez nalepk, ki opozarjajo na nevarnost, za katere veljajo strožje zahteve glede natovarjanja in vozila.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(13) and (14).

Opombe: to je izdelek visoke vrednosti, za katerega je vladi treba plačati trošarino, med destilarno in carinskim skladiščem pa ga je treba prevažati v varno zapečatenih vozilih s carinsko plombo. V dodatnih zahtevah se za zagotovitev varnosti upošteva sprostitev za pakiranje in etiketiranje.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–UK–4

Zadeva: sprejetje RO–bi–SE–12.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007 Part 1.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RO–bi–UK–5

Zadeva: zbiranje rabljenih baterij za odstranitev ali recikliranje.

Sklicevanje na oddelek I.1 Priloge I k Direktivi 2008/68/ES: prilogi A in B.

Vsebina Priloge k Direktivi: posebna določba 636.

Vsebina nacionalne zakonodaje: dopušča naslednje alternativne pogoje za posebno določbo 636 Poglavja 3.3:

za rabljene litijeve celice in baterije (UN 3090 in UN 3091), ki so zbrane in oddane za prevoz med zbirališčem in začasnim prostorom za obdelavo skupaj z ostalimi nelitijevimi celicami ali baterijami (UN 2800 in UN 3028), ne veljajo druge določbe ADR, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

biti morajo pakirane v sode IH2 ali škatle 4H2, ki ustrezajo ravni kakovosti embalažne skupine II za trdne snovi;

posamezni tovorek ne sme vsebovati več kot 5 % litijskih in litij-ionskih baterij;

bruto teža posameznega tovorka ne sme preseči 25 kg;

skupna teža tovorkov na prevozno enoto ne sme preseči 333 kg;

prepovedan je prevoz drugega nevarnega blaga.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment 2007 part 1.

Opombe: zbirališča so navadno v maloprodajnih trgovinah in ni smotrno, da se usposobi veliko število ljudi za sortiranje in pakiranje rabljenih baterij v skladu z ADR. Sistem v Združenem kraljestvu bi deloval v skladu s smernicami, določenimi s programom ‚Waste and Resources Action Programme‘, ter bi vključeval dobavo primerne embalaže v skladu z ADR in ustrezna navodila.

Datum izteka: 30. junij 2015“

| 2. | Oddelek II.3 Priloge II se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „II.3   Nacionalna odstopanja

  Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.
  Oštevilčenje odstopanj: RA-a/bi/bii-MS-nn
  RA = železnica
  a/bi/bii = člen 6(2) a/bi/bii
  MS = okrajšava za državo članico
  nn = zaporedna številka


  Na podlagi člena 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES



  DE Nemčija


  RA–a–DE–2

  Zadeva: dovoljenje za kombinirano pakiranje.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10.4 MP2.
  Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved kombiniranega pakiranja.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: razred 1.4S, 2, 3 in 6.1; dovoljenje kombiniranega pakiranja za predmete razreda 1.4S (naboji za manjše orožje), razpršila (razred 2) in čistilna ter obdelovalna sredstva razreda 3 in 6.1 (naštete številke UN), ki naj bi se prodajala kot komplet v kombinirani embalaži v skupini pakiranja II in v manjših količinah.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.
  Opombe: seznam št. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  FR Francija


  RA–a–FR–3

  Zadeva: prevoz za potrebe železniškega prevoznega sredstva.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: na tovornem listu morajo biti navedeni podatki glede nevarnih snovi.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz količin, ki ne presegajo omejitev, določenih v 1.1.3.6, za potrebe železniškega prevoznega sredstva ni potrebno prijaviti kot tovor.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 20.2.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RA–a–FR–4

  Zadeva: izjema pri etiketiranju določenih poštnih vagonov.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: obveznost pritrditve oznak na stene vagonov.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: označeni morajo biti le poštni vagoni, ki prevažajo več kakor 3 tone materiala iz istega razreda (razen 1, 6.2 ali 7).
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 21,1.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  SE Švedska


  RA–a–SE–1

  Zadeva: železniško prevozno sredstvo, ki prevaža nevarno blago kot hitro blago, ni potrebno označiti.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.
  Vsebina Priloge k Direktivi: železniška prevozna sredstva, ki prevažajo nevarno blago, morajo imeti oznake.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: železniškega prevoznega sredstva, ki prevaža nevarno blago kot hitro blago, ni potrebno označiti.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

  Opombe: Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga vsebuje količinske omejitve glede blaga, ki ga imenujemo ekspresno blago. Zato velja za majhne količine.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  UK Združeno kraljestvo


  RA–a–UK–1

  Zadeva: prevoz določenih manj nevarnih radioaktivnih predmetov, kot so stenske ure, ročne ure, detektorji dima, številčnice kompasov.
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: večina zahtev RID.
  Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve, ki se nanašajo na prevoz snovi iz razreda 7.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: skupna izjema določb nacionalnih uredb za določene tržne proizvode, ki vsebujejo omejene količine radioaktivnih snovi.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

  Opombe: to odstopanje je kratkoročen ukrep, ki ne bo več potreben, ko bodo v RID vključene podobne spremembe uredb IAEA.
  Datum izteka: 30. junij 2015.

  RA–a–UK–2

  Zadeva: sproščanje omejitev pri prevozu kombiniranega tovora eksplozivov in prevozu eksploziva skupaj z drugim nevarnim blagom v vagonih, vozilih in zabojnikih (N4/5/6).
  Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.1 in 7.5.2.2.
  Vsebina Priloge k Direktivi: omejitve določenih vrst kombiniranega tovora.
  Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalna zakonodaja je manj omejujoča glede kombiniranega tovora razstreliv, pod pogojem, da se lahko takšen prevoz izvede brez tveganja.
  Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

  Opombe: Združeno kraljestvo želi dopustiti nekaj odstopanj glede pravil kombiniranja eksplozivov z drugimi eksplozivi ter eksplozivov z drugimi nevarnimi snovmi. Vsako odstopanje bo količinsko omejeno v enem ali več sestavnih delih tovora, dovoljeno pa bo le, če ‚se sprejmejo vsi smiselno izvedljivi ukrepi, da se prepreči, da bi eksplozivi prišli v stik s katero koli vrsto takšnega blaga ali bi ga drugače ogrožali oziroma bi to blago ogrožalo eksplozive‘.
  Primeri sprememb, ki jih Združeno kraljestvo lahko dovoli, so:






  1. | eksplozivi, v klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ali 0361, se lahko prevažajo na istem vozilu z nevarnim blagom, ki ima številko UN 1942. Količina UN 1942, ki jo je dovoljeno prevažati, se omeji, kot da bi bil eksploziv iz 1.1D; |
| --- | --- | --- |

2.

Oddelek II.3 Priloge II se nadomesti z naslednjim besedilom:

„II.3   Nacionalna odstopanja

Odstopanja za države članice za prevoz nevarnega blaga na njihovem ozemlju na podlagi člena 6(2) Direktive 2008/68/ES.

Oštevilčenje odstopanj: RA-a/bi/bii-MS-nn

RA = železnica

a/bi/bii = člen 6(2) a/bi/bii

MS = okrajšava za državo članico

nn = zaporedna številka

Na podlagi člena 6(2)(a) Direktive 2008/68/ES

DE Nemčija

RA–a–DE–2

Zadeva: dovoljenje za kombinirano pakiranje.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 4.1.10.4 MP2.

Vsebina Priloge k Direktivi: prepoved kombiniranega pakiranja.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razred 1.4S, 2, 3 in 6.1; dovoljenje kombiniranega pakiranja za predmete razreda 1.4S (naboji za manjše orožje), razpršila (razred 2) in čistilna ter obdelovalna sredstva razreda 3 in 6.1 (naštete številke UN), ki naj bi se prodajala kot komplet v kombinirani embalaži v skupini pakiranja II in v manjših količinah.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 21.

Opombe: seznam št. 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f, 30g.

Datum izteka: 30. junij 2015.

FR Francija

RA–a–FR–3

Zadeva: prevoz za potrebe železniškega prevoznega sredstva.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.4.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: na tovornem listu morajo biti navedeni podatki glede nevarnih snovi.

Vsebina nacionalne zakonodaje: prevoz količin, ki ne presegajo omejitev, določenih v 1.1.3.6, za potrebe železniškega prevoznega sredstva ni potrebno prijaviti kot tovor.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 20.2.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RA–a–FR–4

Zadeva: izjema pri etiketiranju določenih poštnih vagonov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: obveznost pritrditve oznak na stene vagonov.

Vsebina nacionalne zakonodaje: označeni morajo biti le poštni vagoni, ki prevažajo več kakor 3 tone materiala iz istega razreda (razen 1, 6.2 ali 7).

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Arrêté du 5 juin 2001 relatif au transport des marchandises dangereuses par chemin de fer - Article 21,1.

Datum izteka: 30. junij 2015.

SE Švedska

RA–a–SE–1

Zadeva: železniško prevozno sredstvo, ki prevaža nevarno blago kot hitro blago, ni potrebno označiti.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: železniška prevozna sredstva, ki prevažajo nevarno blago, morajo imeti oznake.

Vsebina nacionalne zakonodaje: železniškega prevoznega sredstva, ki prevaža nevarno blago kot hitro blago, ni potrebno označiti.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga vsebuje količinske omejitve glede blaga, ki ga imenujemo ekspresno blago. Zato velja za majhne količine.

Datum izteka: 30. junij 2015.

UK Združeno kraljestvo

RA–a–UK–1

Zadeva: prevoz določenih manj nevarnih radioaktivnih predmetov, kot so stenske ure, ročne ure, detektorji dima, številčnice kompasov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: večina zahtev RID.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve, ki se nanašajo na prevoz snovi iz razreda 7.

Vsebina nacionalne zakonodaje: skupna izjema določb nacionalnih uredb za določene tržne proizvode, ki vsebujejo omejene količine radioaktivnih snovi.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Opombe: to odstopanje je kratkoročen ukrep, ki ne bo več potreben, ko bodo v RID vključene podobne spremembe uredb IAEA.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RA–a–UK–2

Zadeva: sproščanje omejitev pri prevozu kombiniranega tovora eksplozivov in prevozu eksploziva skupaj z drugim nevarnim blagom v vagonih, vozilih in zabojnikih (N4/5/6).

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 7.5.2.1 in 7.5.2.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: omejitve določenih vrst kombiniranega tovora.

Vsebina nacionalne zakonodaje: nacionalna zakonodaja je manj omejujoča glede kombiniranega tovora razstreliv, pod pogojem, da se lahko takšen prevoz izvede brez tveganja.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Packaging, Labelling and Carriage of Radioactive Material by Rail Regulations 1996, reg. 2(6) (as amended by Schedule 5 of the Carriage of Dangerous Goods (Amendment) Regulations 1999).

Opombe: Združeno kraljestvo želi dopustiti nekaj odstopanj glede pravil kombiniranja eksplozivov z drugimi eksplozivi ter eksplozivov z drugimi nevarnimi snovmi. Vsako odstopanje bo količinsko omejeno v enem ali več sestavnih delih tovora, dovoljeno pa bo le, če ‚se sprejmejo vsi smiselno izvedljivi ukrepi, da se prepreči, da bi eksplozivi prišli v stik s katero koli vrsto takšnega blaga ali bi ga drugače ogrožali oziroma bi to blago ogrožalo eksplozive‘.

Primeri sprememb, ki jih Združeno kraljestvo lahko dovoli, so:

1.

eksplozivi, v klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 ali 0361, se lahko prevažajo na istem vozilu z nevarnim blagom, ki ima številko UN 1942. Količina UN 1942, ki jo je dovoljeno prevažati, se omeji, kot da bi bil eksploziv iz 1.1D;

| 2. | eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ali 0453, se lahko prevažajo na istem vozilu skupaj z nevarnim blagom (razen vnetljivih plinov, infekcijskih ter strupenih snovi) v prevozni skupini 2 ali z nevarnim blagom v prevozni skupini 3 ali v kateri koli kombinaciji teh, pod pogojem, da skupna masa ali prostornina nevarnega blaga prevozne skupine 2 ne presega 500 kg ali litrov in da skupna neto masa teh eksplozivov ne presega 500 kg; |
| --- | --- |

2.

eksplozivi, pri klasifikaciji razporejeni pod številke UN 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 ali 0453, se lahko prevažajo na istem vozilu skupaj z nevarnim blagom (razen vnetljivih plinov, infekcijskih ter strupenih snovi) v prevozni skupini 2 ali z nevarnim blagom v prevozni skupini 3 ali v kateri koli kombinaciji teh, pod pogojem, da skupna masa ali prostornina nevarnega blaga prevozne skupine 2 ne presega 500 kg ali litrov in da skupna neto masa teh eksplozivov ne presega 500 kg;

| 3. | eksplozivi iz 1,4G se lahko prevažajo z vnetljivimi tekočinami in plini v prevozni skupini 2 ali z nevnetljivimi, nestrupenimi plini v prevozni skupini 3 ali v kateri koli tovrstni kombinaciji na istem vozilu pod pogojem, da celotna masa ali prostornina skupnega nevarnega blaga ne presega 200 kg ali litrov in celotna teža eksploziva ne presega 20 kg; |
| --- | --- |

3.

eksplozivi iz 1,4G se lahko prevažajo z vnetljivimi tekočinami in plini v prevozni skupini 2 ali z nevnetljivimi, nestrupenimi plini v prevozni skupini 3 ali v kateri koli tovrstni kombinaciji na istem vozilu pod pogojem, da celotna masa ali prostornina skupnega nevarnega blaga ne presega 200 kg ali litrov in celotna teža eksploziva ne presega 20 kg;

| 4. | eksplozivni predmeti, ki jim je bila na podlagi klasifikacije dodeljena številka UN 0106, 0107 ali 0257, se lahko prevažajo z eksplozivnimi predmeti v združljivi skupini D, E ali F, katerih sestavni deli so. Celotna količina eksplozivov številke UN 0106, 0107 ali 0257 ne sme presegati 20 kg. |
| --- | --- |

4.

eksplozivni predmeti, ki jim je bila na podlagi klasifikacije dodeljena številka UN 0106, 0107 ali 0257, se lahko prevažajo z eksplozivnimi predmeti v združljivi skupini D, E ali F, katerih sestavni deli so. Celotna količina eksplozivov številke UN 0106, 0107 ali 0257 ne sme presegati 20 kg.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RA–a–UK–3

Zadeva: dovoliti drugačno največjo skupno količino na prevozno enoto za blago razreda 1 v kategorijah 1 in 2 iz tabele v 1.1.3.1.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 1.1.3.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: izjeme v zvezi z naravo prevoznih postopkov.

Vsebina nacionalne zakonodaje: določiti pravila glede izjem omejenih količin in mešanega tovora razstreliva.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 3(7)(b).

Opombe: dovoliti drugačne omejitve količine in množilne faktorje mešanega tovora za blago razreda 1, tj. ‚50‘ za kategorijo 1 in ‚500‘ za kategorijo 2. Pri izračunavanju mešanih tovorov je faktor za množenje ‚20‘ za prevozno skupino 1 in ‚2‘ za prevozno kategorijo 2.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RA–a–UK–4

Zadeva: sprejetje RA–a–FR–6.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 5.3.1.3.2.

Vsebina Priloge k Direktivi: sprostitev zahtev glede označevanja pri oprtnem prevozu.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zahteva za označevanje ne velja, kadar so oznake na vozilih jasno vidne.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2004: Regulation 7(12).

Opombe: to je bila vedno nacionalna določba Združenega kraljestva.

Datum izteka: 30. junij 2015.

RA–a–UK–5

Zadeva: distribucija blaga v notranji embalaži trgovcem na drobno ali uporabnikom (razen razredov 1, 4.2, 6.2 in 7) iz lokalnih distribucijskih skladišč do trgovcev na drobno ali uporabnikov in od trgovcev na drobno do končnih uporabnikov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: zahteve za izdelavo in testiranje embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: embalažam ni potrebno dodeliti oznake RID/ADR ali UN.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: The Carriage of Dangerous Goods and Use of Transportable Pressure Equipment Regulations 2007: Regulation 26.

Opombe: zahteve RID niso primerne za zadnjo fazo prevoza iz distribucijskega skladišča do trgovca na drobno ali uporabnika ali od trgovca na drobno do končnega uporabnika. Namen tega odstopanja je dovoliti, da se notranje posode blaga za distribucijo na drobno v zadnji fazi poti lokalne distribucije prevažajo brez zunanje embalaže.

Datum izteka: 30. junij 2015.

Na podlagi člena 6(2)(b)(i) Direktive 2008/68/ES

DE Nemčija

RA–bi–DE–2

Zadeva: prevoz pakiranih nevarnih odpadkov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 1 do 5.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, pakiranje in označevanje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: razredi 2 do 6.1, 8 in 9: kombinirano pakiranje in prevoz nevarnih odpadkov v paketih in vsebnikih IBC; odpadki morajo biti pakirani v notranjih paketih (kot zbrani) in kategorizirani v posebne skupine odpadkov (izogibanje nevarnim reakcijam znotraj skupine odpadkov); uporaba posebnih pisnih navodil v zvezi s skupino odpadkov in kot tovorni list; zbiranje domačih in laboratorijskih odpadkov itd.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung – GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350); Ausnahme 20.

Opombe: seznam št. 6*.

Datum izteka: 30. junij 2015.

DK Danska

RA–bi–DK-1

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v predorih.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 7.5

Vsebina Priloge k Direktivi: natovarjanje, raztovarjanje in varnostne razdalje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zakonodaja zagotavlja alternativne določbe tistim iz oddelka II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES glede prevoza skozi železniški predor na stalni povezavi čez Great Belt. Te alternativne določbe zadeva samo količino obremenitve in razdaljo nevarnega tovora blaga.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15 February 2005.

Opombe:

Datum izteka: 30. junij 2015.

RA–bi–DK-2

Zadeva: prevoz nevarnega blaga v predorih.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 7.5

Vsebina Priloge k Direktivi: natovarjanje, raztovarjanje in varnostne razdalje.

Vsebina nacionalne zakonodaje: Zakonodaja zagotavlja alternativne določbe tistim iz oddelka II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES glede prevoza skozi železniški predor na stalni povezavi čez Øresund. Te alternativne določbe zadevajo samo količino obremenitve in razdaljo nevarnega tovora blaga.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Bestemmelser om transport af eksplosiver i jernbanetunnelerne på Storebælt og Øresund, 15 February 2005.

Opombe:

Datum izteka: 29. februar 2016.

SE Švedska

RA–bi–SE–1

Zadeva: prevoz nevarnih odpadkov do obratov za odstranjevanje nevarnih odpadkov.

Sklicevanje na oddelek II.1 Priloge II k Direktivi 2008/68/ES: 2, 5.2 in 6.1.

Vsebina Priloge k Direktivi: klasifikacija, označevanje in etiketiranje ter zahteve glede izdelave in preizkušanja embalaže.

Vsebina nacionalne zakonodaje: zakonodajo sestavljajo poenostavljena merila za razvrščanje, manj omejevalne zahteve za izdelavo in preizkušanje embalaže ter spremenjene zahteve za etiketiranje in označevanje. Namesto razvrščanja nevarnih odpadkov po RID so ti postavljeni v različne skupine odpadkov. Vsaka skupina odpadkov vsebuje snovi, ki se lahko v skladu z RID pakirajo skupaj (mešano pakiranje). Vsak paket mora biti označen z ustrezno oznako skupine odpadkov namesto številke UN.

Prvotno sklicevanje na nacionalno zakonodajo: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng.

Opombe: ti predpisi se lahko uporabljajo le za prevoz nevarnih odpadkov iz javnih reciklažnih odlagališč v obrate za odstranjevanje nevarnih odpadkov.

Datum izteka: 30. junij 2015“

| 3. | Oddelek III.3 Priloge III se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „III.3.   Nacionalna odstopanja

  – ...“ |
| --- | --- |

3.

Oddelek III.3 Priloge III se nadomesti z naslednjim besedilom:

„III.3.   Nacionalna odstopanja

– ...“

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/59 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/59

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 29. marca 2010

o spremembi Priloge III k Odločbi 2003/467/ES v zvezi s priznanjem statusa, da so nekatere administrativne regije Poljske in Portugalske uradno proste enzootske goveje levkoze

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1912)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/188/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti (1), in zlasti Priloge D(I)(E) k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 64/432/EGS določa, da se lahko države članice ali njihovi deli priznajo kot uradno prosti enzootske goveje levkoze za črede goveda, če so izpolnjeni nekateri pogoji iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 64/432/EGS določa, da se lahko države članice ali njihovi deli priznajo kot uradno prosti enzootske goveje levkoze za črede goveda, če so izpolnjeni nekateri pogoji iz navedene direktive.

| (2) | Seznam regij držav članic, ki se jim je priznal status regij, uradno prostih enzootske goveje levkoze, je naveden v Prilogi III k Odločbi Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (2). |
| --- | --- |

(2)

Seznam regij držav članic, ki se jim je priznal status regij, uradno prostih enzootske goveje levkoze, je naveden v Prilogi III k Odločbi Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (2).

| (3) | Poljska je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede 25 upravnih regij (okrožij) v okviru višjih upravnih enot (vojvodstev), in sicer Kujavsko-Pomorjanskega, Podlaškega in Mazovijskega vojvodstva, da bi se navedene regije lahko štele za regije na Poljskem, uradno proste enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(3)

Poljska je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede 25 upravnih regij (okrožij) v okviru višjih upravnih enot (vojvodstev), in sicer Kujavsko-Pomorjanskega, Podlaškega in Mazovijskega vojvodstva, da bi se navedene regije lahko štele za regije na Poljskem, uradno proste enzootske goveje levkoze.

| (4) | Pregled dokumentacije, ki jo je predložila Poljska, je potrdil, da je treba navedene regije (okrožja) priznati za regije na Poljskem, uradno proste enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(4)

Pregled dokumentacije, ki jo je predložila Poljska, je potrdil, da je treba navedene regije (okrožja) priznati za regije na Poljskem, uradno proste enzootske goveje levkoze.

| (5) | Portugalska je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede avtonomne pokrajine Azori, da bi se navedena regija lahko štela za regijo na Portugalskem, uradno prosto enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(5)

Portugalska je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede avtonomne pokrajine Azori, da bi se navedena regija lahko štela za regijo na Portugalskem, uradno prosto enzootske goveje levkoze.

| (6) | Pregled dokumentacije, ki jo je predložila Portugalska, je potrdil, da je treba avtonomno pokrajino Azori priznati za regijo na Portugalskem, uradno prosto enzootske goveje levkoze. |
| --- | --- |

(6)

Pregled dokumentacije, ki jo je predložila Portugalska, je potrdil, da je treba avtonomno pokrajino Azori priznati za regijo na Portugalskem, uradno prosto enzootske goveje levkoze.

| (7) | Prilogo III k Odločbi 2003/467/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogo III k Odločbi 2003/467/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga III k Odločbi 2003/467/ES se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. marca 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  UL L 156, 25.6.2003, str. 74.

2

---

PRILOGA

| 1. | V poglavju 2 Priloge III se vnos za Poljsko nadomesti z naslednjim:
  „Na Poljskem:






  — | Spodnješlezijsko vojvodstvo






  Okrožja: | Bolesławiecki, Dzierżoniowski, Głogowski, Górowski, Jaworski, Jeleniogórski, Jelenia Góra, Kamiennogórski, Kłodzki, Legnicki, Legnica, Lubański, Lubiński, Lwówecki, Milicki, Oleśnicki, Oławski, Polkowicki, Strzeliński, Średzki, Świdnicki, Trzebnicki, Wałbrzyski, Wałbrzych, Wołowski, Wrocławski, Vroclav, Ząbkowicki, Zgorzelecki, Złotoryjski. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V poglavju 2 Priloge III se vnos za Poljsko nadomesti z naslednjim:

„Na Poljskem:

—

Spodnješlezijsko vojvodstvo

Okrožja:

Bolesławiecki, Dzierżoniowski, Głogowski, Górowski, Jaworski, Jeleniogórski, Jelenia Góra, Kamiennogórski, Kłodzki, Legnicki, Legnica, Lubański, Lubiński, Lwówecki, Milicki, Oleśnicki, Oławski, Polkowicki, Strzeliński, Średzki, Świdnicki, Trzebnicki, Wałbrzyski, Wałbrzych, Wołowski, Wrocławski, Vroclav, Ząbkowicki, Zgorzelecki, Złotoryjski.

| — | Lublinsko vojvodstvo






  Okrožja: | Bialski, Biała Podlaska, Biłgorajski, Chełmski, Chełm, Hrubieszowski, Janowski, Krasnostawski, Kraśnicki, Lubartowski, Lubelski, Lublin, Łęczyński, Łukowski, Opolski, Parczewski, Puławski, Radzyński, Rycki, Świdnicki, Tomaszowski, Włodawski, Zamojski, Zamość. |
| --- | --- | --- |

—

Lublinsko vojvodstvo

Okrožja:

Bialski, Biała Podlaska, Biłgorajski, Chełmski, Chełm, Hrubieszowski, Janowski, Krasnostawski, Kraśnicki, Lubartowski, Lubelski, Lublin, Łęczyński, Łukowski, Opolski, Parczewski, Puławski, Radzyński, Rycki, Świdnicki, Tomaszowski, Włodawski, Zamojski, Zamość.

| — | Kujavsko-pomorjansko vojvodstvo






  Okrožja: | Aleksandrowski, Brodnicki, Chełmiński, Golubsko-Dobrzyński, Grudziądzki, Lipnowski, Grudziądz, Radziejowski, Rypiński, Toruński, Toruń, Wąbrzeski, Włocławek, Włocławski. |
| --- | --- | --- |

—

Kujavsko-pomorjansko vojvodstvo

Okrožja:

Aleksandrowski, Brodnicki, Chełmiński, Golubsko-Dobrzyński, Grudziądzki, Lipnowski, Grudziądz, Radziejowski, Rypiński, Toruński, Toruń, Wąbrzeski, Włocławek, Włocławski.

| — | Lodzsko vojvodstvo






  Okrožja: | Bełchatowski, Brzeziński, Kutnowski, Łaski, Łęczycki, Łowicki, Łódzki, Lodž, Opoczyński, Pabianicki, Pajęczański, Piotrkowski, Piotrków Trybunalski, Poddębicki, Radomszczański, Rawski, Sieradzki, Skierniewicki, Skierniewice, Tomaszowski, Wieluński, Wieruszowski, Zduńskowolski, Zgierski. |
| --- | --- | --- |

—

Lodzsko vojvodstvo

Okrožja:

Bełchatowski, Brzeziński, Kutnowski, Łaski, Łęczycki, Łowicki, Łódzki, Lodž, Opoczyński, Pabianicki, Pajęczański, Piotrkowski, Piotrków Trybunalski, Poddębicki, Radomszczański, Rawski, Sieradzki, Skierniewicki, Skierniewice, Tomaszowski, Wieluński, Wieruszowski, Zduńskowolski, Zgierski.

| — | Malopoljsko vojvodstvo






  Okrožja: | Brzeski, Bocheński, Chrzanowski, Dąbrowski, Gorlicki, Krakowski, Krakov, Limanowski, Miechowski, Myślenicki, Nowosądecki, Nowotarski, Nowy Sącz, Oświęcimski, Olkuski, Proszowicki, Suski, Tarnowski, Tarnów, Tatrzański, Wadowicki, Wielicki. |
| --- | --- | --- |

—

Malopoljsko vojvodstvo

Okrožja:

Brzeski, Bocheński, Chrzanowski, Dąbrowski, Gorlicki, Krakowski, Krakov, Limanowski, Miechowski, Myślenicki, Nowosądecki, Nowotarski, Nowy Sącz, Oświęcimski, Olkuski, Proszowicki, Suski, Tarnowski, Tarnów, Tatrzański, Wadowicki, Wielicki.

| — | Mazovijsko vojvodstvo






  Okrožja: | Białobrzeski, Garwoliński, Grójecki, Gostyniński, Grodziski, Kozienicki, Legionowski, Lipski, Łosicki, Makowski, Miński, Nowodworski, Ostrowski, Otwocki, Piaseczyński, Płock, Płocki, Płoński, Pruszkowski, Przysuski, Radom, Radomski, Siedlce, Siedlecki, Sierpecki, Sochaczewski, Sokołowski, Szydłowiecki, Warszawa, Warszawski Zachodni, Węgrowski, Wołomiński, Wyszkowski, Zwoleński, Żyrardowski. |
| --- | --- | --- |

—

Mazovijsko vojvodstvo

Okrožja:

Białobrzeski, Garwoliński, Grójecki, Gostyniński, Grodziski, Kozienicki, Legionowski, Lipski, Łosicki, Makowski, Miński, Nowodworski, Ostrowski, Otwocki, Piaseczyński, Płock, Płocki, Płoński, Pruszkowski, Przysuski, Radom, Radomski, Siedlce, Siedlecki, Sierpecki, Sochaczewski, Sokołowski, Szydłowiecki, Warszawa, Warszawski Zachodni, Węgrowski, Wołomiński, Wyszkowski, Zwoleński, Żyrardowski.

| — | Opoljsko vojvodstvo






  Okrožja: | Brzeski, Głubczycki, Kędzierzyńsko-Kozielski, Kluczborski, Krapkowicki, Namysłowski, Nyski, Oleski, Opolski, Opole, Prudnicki, Strzelecki. |
| --- | --- | --- |

—

Opoljsko vojvodstvo

Okrožja:

Brzeski, Głubczycki, Kędzierzyńsko-Kozielski, Kluczborski, Krapkowicki, Namysłowski, Nyski, Oleski, Opolski, Opole, Prudnicki, Strzelecki.

| — | Podkarpatsko vojvodstvo






  Okrožja: | Bieszczadzki, Brzozowski, Dębicki, Jarosławski, Jasielski, Kolbuszowski, Krośnieński, Krosno, Leski, Leżajski, Lubaczowski, Łańcucki, Mielecki, Niżański, Przemyski, Przemyśl, Przeworski, Ropczycko-Sędziszowski, Rzeszowski, Rzeszów, Sanocki, Stalowowolski, Strzyżowski, Tarnobrzeg, Tarnobrzeski. |
| --- | --- | --- |

—

Podkarpatsko vojvodstvo

Okrožja:

Bieszczadzki, Brzozowski, Dębicki, Jarosławski, Jasielski, Kolbuszowski, Krośnieński, Krosno, Leski, Leżajski, Lubaczowski, Łańcucki, Mielecki, Niżański, Przemyski, Przemyśl, Przeworski, Ropczycko-Sędziszowski, Rzeszowski, Rzeszów, Sanocki, Stalowowolski, Strzyżowski, Tarnobrzeg, Tarnobrzeski.

| — | Podlaško vojvodstvo






  Okrožja: | Augustowski, Białostocki, Białystok, Bielski, Grajewski, Hajnowski, Moniecki, Sejneński, Siemiatycki, Sokólski, Suwalski, Suwałki, Wysokomazowiecki, Zambrowski. |
| --- | --- | --- |

—

Podlaško vojvodstvo

Okrožja:

Augustowski, Białostocki, Białystok, Bielski, Grajewski, Hajnowski, Moniecki, Sejneński, Siemiatycki, Sokólski, Suwalski, Suwałki, Wysokomazowiecki, Zambrowski.

| — | Pomorjansko vojvodstvo






  Okrožja: | Gdansk, Gdański, Gdynia, Lęborski, Sopot, Wejherowski. |
| --- | --- | --- |

—

Pomorjansko vojvodstvo

Okrožja:

Gdansk, Gdański, Gdynia, Lęborski, Sopot, Wejherowski.

| — | Šlezijsko vojvodstvo






  Okrožja: | Będziński, Bielski, Bielsko-Biała, Bieruńsko-Lędziński, Bytom, Chorzów, Cieszyński, Częstochowski, Čenstohova, Dąbrowa Górnicza, Gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katovice, Kłobucki, Lubliniecki, Mikołowski, Mysłowice, Myszkowski, Piekary Śląskie, Pszczyński, Raciborski, Ruda Śląska, Rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, Tarnogórski, Tychy, Wodzisławski, Zabrze, Zawierciański, Żory, Żywiecki. |
| --- | --- | --- |

—

Šlezijsko vojvodstvo

Okrožja:

Będziński, Bielski, Bielsko-Biała, Bieruńsko-Lędziński, Bytom, Chorzów, Cieszyński, Częstochowski, Čenstohova, Dąbrowa Górnicza, Gliwicki, Gliwice, Jastrzębie Zdrój, Jaworzno, Katovice, Kłobucki, Lubliniecki, Mikołowski, Mysłowice, Myszkowski, Piekary Śląskie, Pszczyński, Raciborski, Ruda Śląska, Rybnicki, Rybnik, Siemianowice Śląskie, Sosnowiec, Świętochłowice, Tarnogórski, Tychy, Wodzisławski, Zabrze, Zawierciański, Żory, Żywiecki.

| — | Svetokriško vojvodstvo






  Okrožja: | Buski, Jędrzejowski, Kazimierski, Kielecki, Kielce, Konecki, Opatowski, Ostrowiecki, Pińczowski, Sandomierski, Skarżyski, Starachowicki, Staszowski, Włoszczowski. |
| --- | --- | --- |

—

Svetokriško vojvodstvo

Okrožja:

Buski, Jędrzejowski, Kazimierski, Kielecki, Kielce, Konecki, Opatowski, Ostrowiecki, Pińczowski, Sandomierski, Skarżyski, Starachowicki, Staszowski, Włoszczowski.

| — | Varminsko-mazursko vojvodstvo






  Okrožja: | Ełcki, Giżycki, Gołdapski, Olecki. |
| --- | --- | --- |

—

Varminsko-mazursko vojvodstvo

Okrožja:

Ełcki, Giżycki, Gołdapski, Olecki.

| — | Velikopoljsko vojvodstvo






  Okrožja: | Jarociński, Kaliski, Kalisz, Kępiński, Kolski, Koniński, Konin, Krotoszyński, Ostrzeszowski, Słupecki, Turecki, Wrzesiński.“ |
| --- | --- | --- |

—

Velikopoljsko vojvodstvo

Okrožja:

Jarociński, Kaliski, Kalisz, Kępiński, Kolski, Koniński, Konin, Krotoszyński, Ostrzeszowski, Słupecki, Turecki, Wrzesiński.“

| 2. | V poglavju 2 Priloge III se doda vnos:
  „Na Portugalskem:
  avtonomna pokrajina Azori“. |
| --- | --- |

2.

V poglavju 2 Priloge III se doda vnos:

„Na Portugalskem:

avtonomna pokrajina Azori“.

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/62

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 29. marca 2010

o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1914)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(2010/189/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2005/94/ES z dne 20. decembra 2005 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje aviarne influence in razveljavitvi Direktive 92/40/EGS (1) ter zlasti člena 57(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2005/94/ES določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi s sistematičnim nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter povečanjem ravni ozaveščenosti in pripravljenosti pristojnih organov in kmečkega prebivalstva na nevarnosti navedene bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2005/94/ES določa nekatere preventivne ukrepe v zvezi s sistematičnim nadzorom in zgodnjim odkrivanjem aviarne influence ter povečanjem ravni ozaveščenosti in pripravljenosti pristojnih organov in kmečkega prebivalstva na nevarnosti navedene bolezni.

| (2) | Po izbruhih nizko patogene aviarne influence v letih 2007 in 2008 na nekaterih perutninskih gospodarstvih v osrednjem in zahodnem delu Portugalske, zlasti na gospodarstvih, kjer se perutnina goji z namenom obnovitve populacije divjih ptic, je bil v skladu z Odločbo Komisije 2008/285/ES (2) izveden načrt za cepljenje v nujnih primerih, navedena bolezen pa uspešno izkoreninjena. Vendar je bilo na podlagi ocene tveganja sklenjeno, da so dragocene vzrejne race mlakarice na enem gospodarstvu v regiji Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha, še vedno izpostavljene morebitnemu tveganju okužbe z aviarno influenco, zlasti pri možnem posrednem stiku z divjimi pticami (gospodarstvo). |
| --- | --- |

(2)

Po izbruhih nizko patogene aviarne influence v letih 2007 in 2008 na nekaterih perutninskih gospodarstvih v osrednjem in zahodnem delu Portugalske, zlasti na gospodarstvih, kjer se perutnina goji z namenom obnovitve populacije divjih ptic, je bil v skladu z Odločbo Komisije 2008/285/ES (2) izveden načrt za cepljenje v nujnih primerih, navedena bolezen pa uspešno izkoreninjena. Vendar je bilo na podlagi ocene tveganja sklenjeno, da so dragocene vzrejne race mlakarice na enem gospodarstvu v regiji Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha, še vedno izpostavljene morebitnemu tveganju okužbe z aviarno influenco, zlasti pri možnem posrednem stiku z divjimi pticami (gospodarstvo).

| (3) | Portugalska se je zato odločila nadaljevati s cepljenjem proti aviarni influenci kot dolgotrajnim ukrepom z izvajanjem načrta za preventivno cepljenje na gospodarstvu, ki je bilo odobreno z Odločbo Komisije 2008/838/ES z dne 3. novembra 2008 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov (3). Navedena odločba je prenehala veljati 31. julija 2009. |
| --- | --- |

(3)

Portugalska se je zato odločila nadaljevati s cepljenjem proti aviarni influenci kot dolgotrajnim ukrepom z izvajanjem načrta za preventivno cepljenje na gospodarstvu, ki je bilo odobreno z Odločbo Komisije 2008/838/ES z dne 3. novembra 2008 o preventivnem cepljenju proti nizko patogeni aviarni influenci pri racah mlakaricah na Portugalskem in nekaterih ukrepih, ki omejujejo premike takšne perutnine in njenih proizvodov (3). Navedena odločba je prenehala veljati 31. julija 2009.

| (4) | Portugalska je Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali poročala o izvajanju navedenega načrta za preventivno cepljenje ter navedla, da namerava nadaljevati z izvajanjem preventivnega cepljenja, če bo na voljo primerno cepivo. |
| --- | --- |

(4)

Portugalska je Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali poročala o izvajanju navedenega načrta za preventivno cepljenje ter navedla, da namerava nadaljevati z izvajanjem preventivnega cepljenja, če bo na voljo primerno cepivo.

| (5) | Portugalska je 8. januarja 2010 Komisiji v odobritev predložila načrt za preventivno cepljenje, ki se bo uporabljal do 31. julija 2011 (načrt za preventivno cepljenje). |
| --- | --- |

(5)

Portugalska je 8. januarja 2010 Komisiji v odobritev predložila načrt za preventivno cepljenje, ki se bo uporabljal do 31. julija 2011 (načrt za preventivno cepljenje).

| (6) | Svet za zdravje in dobro počutje živali je v svojih znanstvenih mnenjih o uporabi cepljenja za nadzor aviarne influence, ki jih je izdala Evropska agencija za varnost hrane leta 2005 (4), 2007 (5) in 2008 (6), navedel, da cepljenje v nujnih primerih in preventivno cepljenje proti aviarni influenci uspešno dopolnjujeta nadzorne ukrepe za navedeno bolezen. |
| --- | --- |

(6)

Svet za zdravje in dobro počutje živali je v svojih znanstvenih mnenjih o uporabi cepljenja za nadzor aviarne influence, ki jih je izdala Evropska agencija za varnost hrane leta 2005 (4), 2007 (5) in 2008 (6), navedel, da cepljenje v nujnih primerih in preventivno cepljenje proti aviarni influenci uspešno dopolnjujeta nadzorne ukrepe za navedeno bolezen.

| (7) | Poleg tega je Komisija preučila načrt za preventivno cepljenje, ki ga je predložila Portugalska, in je zadovoljna, da je skladen z ustrezno zakonodajo Unije. Glede na epidemiološko stanje glede nizko patogene aviarne influence na Portugalskem, vrsto gospodarstva, kjer bo opravljeno cepljenje, in omejen obseg načrta za preventivno cepljenje je treba načrt odobriti. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je Komisija preučila načrt za preventivno cepljenje, ki ga je predložila Portugalska, in je zadovoljna, da je skladen z ustrezno zakonodajo Unije. Glede na epidemiološko stanje glede nizko patogene aviarne influence na Portugalskem, vrsto gospodarstva, kjer bo opravljeno cepljenje, in omejen obseg načrta za preventivno cepljenje je treba načrt odobriti.

| (8) | Za namene načrta za preventivno cepljenje, ki ga bo izvajala Portugalska, je treba uporabljati samo cepiva, odobrena v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (7) ali Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (8). |
| --- | --- |

(8)

Za namene načrta za preventivno cepljenje, ki ga bo izvajala Portugalska, je treba uporabljati samo cepiva, odobrena v skladu z Direktivo 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini (7) ali Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (8).

| (9) | Poleg tega je treba v skladu z načrtom za preventivno cepljenje izvajati nadzor in laboratorijske teste na gospodarstvu, kjer se gojijo cepljene race mlakarice, in na gospodarstvih z necepljeno perutnino. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je treba v skladu z načrtom za preventivno cepljenje izvajati nadzor in laboratorijske teste na gospodarstvu, kjer se gojijo cepljene race mlakarice, in na gospodarstvih z necepljeno perutnino.

| (10) | Prav tako je v skladu z načrtom za preventivno cepljenje primerno uvesti nekatere omejitve za premike cepljenih rac mlakaric, njihovih valilnih jajc ter rac mlakaric, izvaljenih iz takšnih rac. Zaradi majhnega števila rac mlakaric na gospodarstvu, kjer bo opravljeno preventivno cepljenje, ter zaradi sledljivosti in logistike cepljene race mlakarice ne smejo biti preseljene z navedenega gospodarstva, temveč jih je treba po koncu razmnoževalnega cikla pokončati v skladu z zahtevami iz člena 10(1) Direktive Sveta 93/119/EGS z dne 22. decembra 1993 o zaščiti živali pri zakolu ali usmrtitvi (9). |
| --- | --- |

(10)

Prav tako je v skladu z načrtom za preventivno cepljenje primerno uvesti nekatere omejitve za premike cepljenih rac mlakaric, njihovih valilnih jajc ter rac mlakaric, izvaljenih iz takšnih rac. Zaradi majhnega števila rac mlakaric na gospodarstvu, kjer bo opravljeno preventivno cepljenje, ter zaradi sledljivosti in logistike cepljene race mlakarice ne smejo biti preseljene z navedenega gospodarstva, temveč jih je treba po koncu razmnoževalnega cikla pokončati v skladu z zahtevami iz člena 10(1) Direktive Sveta 93/119/EGS z dne 22. decembra 1993 o zaščiti živali pri zakolu ali usmrtitvi (9).

| (11) | V zvezi s trgovanjem s perutnino, namenjeno za obnovo populacije divjih ptic, je Portugalska sprejela dodatne ukrepe v skladu z Odločbo Komisije 2006/605/ES z dne 6. septembra 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s trgovino perutnine znotraj Skupnosti, namenjene za obnovo populacije divjih ptic (10). |
| --- | --- |

(11)

V zvezi s trgovanjem s perutnino, namenjeno za obnovo populacije divjih ptic, je Portugalska sprejela dodatne ukrepe v skladu z Odločbo Komisije 2006/605/ES z dne 6. septembra 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s trgovino perutnine znotraj Skupnosti, namenjene za obnovo populacije divjih ptic (10).

| (12) | Da bi se zmanjšal gospodarski učinek na zadevno gospodarstvo, je treba določiti nekatera odstopanja od omejitev premikov za race mlakarice iz cepljenih rac mlakaric, saj takšni premiki ne predstavljajo posebne nevarnosti širjenja bolezni, ter pod pogojem, da se izvaja uradni nadzor in so izpolnjene posebne zahteve glede zdravstvenega varstva živali za trgovino znotraj Unije. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se zmanjšal gospodarski učinek na zadevno gospodarstvo, je treba določiti nekatera odstopanja od omejitev premikov za race mlakarice iz cepljenih rac mlakaric, saj takšni premiki ne predstavljajo posebne nevarnosti širjenja bolezni, ter pod pogojem, da se izvaja uradni nadzor in so izpolnjene posebne zahteve glede zdravstvenega varstva živali za trgovino znotraj Unije.

| (13) | Načrt za preventivno cepljenje je treba odobriti, da se bo lahko izvajal do 31. julija 2011. Zato je treba ta sklep uporabljati samo do navedenega datuma. |
| --- | --- |

(13)

Načrt za preventivno cepljenje je treba odobriti, da se bo lahko izvajal do 31. julija 2011. Zato je treba ta sklep uporabljati samo do navedenega datuma.

| (14) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta sklep določa nekatere ukrepe, ki jih mora izvesti Portugalska, kadar se preventivno cepljenje rac mlakaric (Anas platyrhynchos), namenjenih za obnovo populacije divjih ptic (race mlakarice), izvede na gospodarstvu s tveganjem okužbe z aviarno influenco.

Navedeni ukrepi vključujejo nekatere omejitve premikov na Portugalskem in odpošiljanja cepljenih rac mlakaric, njihovih valilnih jajc ter rac mlakaric, izvaljenih iz njih, iz Portugalske.

2.   Ta sklep se uporablja brez poseganja v zaščitne ukrepe, ki jih mora sprejeti Portugalska v skladu z Direktivo 2005/94/ES ter Odločbo 2006/605/ES.

Člen 2

Odobritev načrta za preventivno cepljenje

1.   Načrt za preventivno cepljenje proti nizko patogeni aviarni influenci na Portugalskem, kakor ga je Portugalska predložila Komisiji 8. januarja 2010, ki ga je treba izvesti na gospodarstvu v regiji Lisboa e Vale do Tejo, Ribatejo Norte, Vila Nova da Barquinha do 31. julija 2011 (načrt preventivnega cepljenja), se odobri.

2.   Komisija objavi načrt za preventivno cepljenje.

Člen 3

Pogoji za izvajanje načrta za preventivno cepljenje

1.   Portugalska zagotovi, da se race mlakarice cepijo v skladu z načrtom za preventivno cepljenje z monovalentnim inaktiviranim heterolognim cepivom, ki vsebuje podtip aviarne influence H5, ki ga je odobrila navedena država članica v skladu z Direktivo 2001/82/ES ali Uredbo (ES) št. 726/2004.

2.   Portugalska izvaja nadzor in laboratorijske teste na gospodarstvu, kjer se gojijo cepljene race mlakarice, in na gospodarstvih z necepljeno perutnino, kakor je določeno v načrtu za preventivno cepljenje.

3.   Portugalska zagotovi, da se načrt za preventivno cepljenje izvaja učinkovito.

Člen 4

Označevanje in omejitve za premike ter odpošiljanje in uničenje cepljenih rac mlakaric

Pristojni organ zagotovi, da se cepljene race mlakarice na gospodarstvu iz člena 2(1):

| (a) | označijo posamezno; |
| --- | --- |

(a)

označijo posamezno;

| (b) | ne preselijo na druga perutninska gospodarstva na Portugalskem ali |
| --- | --- |

(b)

ne preselijo na druga perutninska gospodarstva na Portugalskem ali

| (c) | odpošljejo iz Portugalske. |
| --- | --- |

(c)

odpošljejo iz Portugalske.

Po obdobju razmnoževanja se takšne race v skladu z zahtevami iz člena 10(1) Direktive 93/119/EGS pokončajo na gospodarstvu iz člena 2(1) tega sklepa, njihova trupla pa se varno uničijo.

Člen 5

Omejitve premikov in odpošiljanja valilnih jajc rac mlakaric na gospodarstvo iz člena 2(1)

Pristojni organ zagotovi, da se lahko valilna jajca rac mlakaric na gospodarstvu iz člena 2(1) premaknejo samo v valilnico na Portugalskem in se ne smejo odpošiljati iz Portugalske.

Člen 6

Omejitve premikov in odpošiljanja rac mlakaric iz cepljenih rac mlakaric

1.   Pristojni organ zagotovi, da se lahko race mlakarice iz cepljenih rac mlakaric premaknejo po izvalitvi samo na gospodarstvo na območju na Portugalskem, ki je v bližnji okolici gospodarstva iz člena 2(1), kakor je določeno v načrtu za preventivno cepljenje.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 in če so race mlakarice iz cepljenih rac mlakaric stare več kot štiri mesece, se lahko:

| (a) | izpustijo na prostost na Portugalskem ali |
| --- | --- |

(a)

izpustijo na prostost na Portugalskem ali

| (b) | odpošljejo iz Portugalske, če:






  (i) | so rezultati nadzora in laboratorijskih testov, določenih v načrtu za preventivno cepljenje, zadovoljivi ter |
| --- | --- | --- |

(b)

odpošljejo iz Portugalske, če:

(i)

so rezultati nadzora in laboratorijskih testov, določenih v načrtu za preventivno cepljenje, zadovoljivi ter

| (ii) | so pogoji za odpošiljanje perutnine za obnovo populacije divjih ptic, iz Odločbe 2006/605/ES, izpolnjeni. |
| --- | --- |

(ii)

so pogoji za odpošiljanje perutnine za obnovo populacije divjih ptic, iz Odločbe 2006/605/ES, izpolnjeni.

Člen 7

Izdajanje veterinarskih spričeval za promet znotraj Unije z racami mlakaricami iz cepljenih rac mlakaric

Portugalska zagotovi, da veterinarska spričevala za promet znotraj Unije za perutnino, namenjeno za obnovo populacije divjih ptic iz člena 6(2)(b), vključujejo naslednji stavek:

„Zdravstveno stanje živali iz te pošiljke je v skladu s Sklepom Komisije 2010/189/EU.“

Člen 8

Poročila

Portugalska predloži Komisiji poročilo o izvajanju načrta za preventivno cepljenje v enem mesecu od datuma začetka uporabe tega sklepa ter nato vsakih šest mesecev poroča Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

Člen 9

Uporaba

Ta sklep se uporablja do 31. julija 2011.

Člen 10

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 29. marca 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 10, 14.1.2006, str. 16.

1

(2)  UL L 92, 3.4.2008, str. 37.

2

(3)  UL L 299, 8.11.2008, str. 40.

3

(4)  The EFSA Journal (2005) 266, 1–21; Znanstveno mnenje o vplivih aviarne influence na zdravje in dobro počutje živali.

4

The EFSA Journal

(5)  The EFSA Journal (2007) 489, Znanstveno mnenje o cepljenju domače perutnine in ptic v ujetništvu proti aviarni influenci podtipov H5 in H7.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal (2008) 715, str. 1–161, Znanstveno mnenje o vplivih aviarne influence na zdravje in dobro počutje živali in tveganjih njene uvedbe na perutninska gospodarstva EU.

6

The EFSA Journal

(7)  UL L 311, 28.11.2001, str. 1.

7

(8)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

8

(9)  UL L 340, 31.12.1993, str. 21.

9

(10)  UL L 246, 8.9.2006, str. 12.

10

---

PRIPOROČILA

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/65 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/65

---

PRIPOROČILO SVETA GRČIJI

z dne 16. februarja 2010

za odpravo neskladnosti s širšimi smernicami ekonomskih politik v Grčiji in za odpravo tveganja ogrozitve ustreznega delovanja ekonomske in monetarne unije

(2010/190/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 121(4) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V zadnjem letu se je makroekonomsko in proračunsko stanje v Grčiji izrazito poslabšalo, prav tako se je poslabšalo stanje grških javnih financ, in sicer veliko bolj, kot bi bilo pričakovati zaradi gospodarske krize. Ti dogodki so v veliki meri posledica nacionalnih dejavnikov, ki so se razvijali skozi daljše obdobje, kar je privedlo do poslabšanja neto stanja posojil v grškem gospodarstvu ter velikih in trajnih zunanjih neravnovesij, ki odražajo velike izgube konkurenčnosti in opazno poslabšanje fiskalnega položaja. |
| --- | --- |

(1)

V zadnjem letu se je makroekonomsko in proračunsko stanje v Grčiji izrazito poslabšalo, prav tako se je poslabšalo stanje grških javnih financ, in sicer veliko bolj, kot bi bilo pričakovati zaradi gospodarske krize. Ti dogodki so v veliki meri posledica nacionalnih dejavnikov, ki so se razvijali skozi daljše obdobje, kar je privedlo do poslabšanja neto stanja posojil v grškem gospodarstvu ter velikih in trajnih zunanjih neravnovesij, ki odražajo velike izgube konkurenčnosti in opazno poslabšanje fiskalnega položaja.

| (2) | Nacionalne politike so, kar zadeva izvajanje fiskalne politike, učinkovitost javne uprave in pomanjkanje strukturnih reform (kjer kazalniki kažejo, da je Grčija v slabem položaju glede na mednarodna merila), prispevale k slabim gospodarskim in fiskalnim rezultatom. |
| --- | --- |

(2)

Nacionalne politike so, kar zadeva izvajanje fiskalne politike, učinkovitost javne uprave in pomanjkanje strukturnih reform (kjer kazalniki kažejo, da je Grčija v slabem položaju glede na mednarodna merila), prispevale k slabim gospodarskim in fiskalnim rezultatom.

| (3) | Trenutno stanje pomeni velik izziv za dolgoročno vzdržnost grškega gospodarstva, poleg tega se lahko slab gospodarski in fiskalni položaj razširi na druge države euroobmočja, kot kažejo nihanja pribitkov pri financiranju v številnih državah članicah. Trenutne razmere lahko ogrozijo uspešno delovanje ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(3)

Trenutno stanje pomeni velik izziv za dolgoročno vzdržnost grškega gospodarstva, poleg tega se lahko slab gospodarski in fiskalni položaj razširi na druge države euroobmočja, kot kažejo nihanja pribitkov pri financiranju v številnih državah članicah. Trenutne razmere lahko ogrozijo uspešno delovanje ekonomske in monetarne unije.

| (4) | Svet in Komisija sta po različnih večstranskih nadzorih vedno znova poudarila dolgoročne strukturne težave grškega gospodarstva. Ti nadzori vključujejo proračunski nadzor v okviru Pakta za stabilnost in rast ter Lizbonske strategije, v katerih širše smernice o gospodarskih politikah (1) zagotavljajo referenčni okvir za strukturno reformo v Uniji in euroobmočju. Te vključujejo priporočila državam članicam, naj upoštevajo svoje srednjeročne proračunske cilje ter sprejmejo učinkovite ukrepe za zagotavljanje takojšnje odprave čezmernega primanjkljaja in si poleg tega prizadevajo odpraviti primanjkljaj v bilanci tekočih transakcij z izvajanjem strukturnih reform, s katerimi spodbudijo zunanjo konkurenčnost in odpravijo primanjkljaj prek fiskalnih politik. |
| --- | --- |

(4)

Svet in Komisija sta po različnih večstranskih nadzorih vedno znova poudarila dolgoročne strukturne težave grškega gospodarstva. Ti nadzori vključujejo proračunski nadzor v okviru Pakta za stabilnost in rast ter Lizbonske strategije, v katerih širše smernice o gospodarskih politikah (1) zagotavljajo referenčni okvir za strukturno reformo v Uniji in euroobmočju. Te vključujejo priporočila državam članicam, naj upoštevajo svoje srednjeročne proračunske cilje ter sprejmejo učinkovite ukrepe za zagotavljanje takojšnje odprave čezmernega primanjkljaja in si poleg tega prizadevajo odpraviti primanjkljaj v bilanci tekočih transakcij z izvajanjem strukturnih reform, s katerimi spodbudijo zunanjo konkurenčnost in odpravijo primanjkljaj prek fiskalnih politik.

| (5) | V zvezi s tem in glede na globoke strukturne težave grškega gospodarstva, ki vključujejo fiskalne težave ter težave na trgu dela in proizvodnem trgu, je Svet v svojem Priporočilu z dne 25. junija 2009 (2), ugotovil, da bi morala Grčija „okrepiti prizadevanja za odpravo makroekonomskih neravnovesij in strukturnih slabosti grškega gospodarstva.“ ter je na Grčijo naslovil posebna priporočila, vključno s tem, da nadaljuje fiskalno konsolidacijo, izboljša konkurenčnost strokovnih storitev, izvede reformo za povečanje naložb v raziskave in razvoj, učinkoviteje uporablja sredstva iz strukturnih skladov, reformira javno upravo in sprejme številne ukrepe na trgu dela znotraj integriranega pristopa prožne varnosti. Hkrati je Svet Grčiji kot članici euroobmočja priporočil, naj zagotovi vzdržnost in izboljša kakovost javnih financ, posodobi javno upravo ter izvaja skupna načela Unije o prožni varnosti. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi s tem in glede na globoke strukturne težave grškega gospodarstva, ki vključujejo fiskalne težave ter težave na trgu dela in proizvodnem trgu, je Svet v svojem Priporočilu z dne 25. junija 2009 (2), ugotovil, da bi morala Grčija „okrepiti prizadevanja za odpravo makroekonomskih neravnovesij in strukturnih slabosti grškega gospodarstva.“ ter je na Grčijo naslovil posebna priporočila, vključno s tem, da nadaljuje fiskalno konsolidacijo, izboljša konkurenčnost strokovnih storitev, izvede reformo za povečanje naložb v raziskave in razvoj, učinkoviteje uporablja sredstva iz strukturnih skladov, reformira javno upravo in sprejme številne ukrepe na trgu dela znotraj integriranega pristopa prožne varnosti. Hkrati je Svet Grčiji kot članici euroobmočja priporočil, naj zagotovi vzdržnost in izboljša kakovost javnih financ, posodobi javno upravo ter izvaja skupna načela Unije o prožni varnosti.

| (6) | Grške gospodarske in proračunske politike niso niti v skladu s priporočili za posamezno državo iz širših smernic o gospodarskih politikah, niti s priporočili za države članice, ki so del euroobmočja iz Priporočila Sveta z dne 14. maja 2008 o širših smernicah o gospodarskih politikah za države članice in Skupnost. |
| --- | --- |

(6)

Grške gospodarske in proračunske politike niso niti v skladu s priporočili za posamezno državo iz širših smernic o gospodarskih politikah, niti s priporočili za države članice, ki so del euroobmočja iz Priporočila Sveta z dne 14. maja 2008 o širših smernicah o gospodarskih politikah za države članice in Skupnost.

| (7) | 15. januarja 2010 je Grčija predložila posodobitev svojega programa za stabilnost za leto 2010, ki vsebuje cilje na proračunskem področju za obdobje do leta 2013, ki jih je treba obravnavati v povezavi s proračunom za leto 2010, ki ga je grški parlament sprejel 23. decembra 2009; Svet je 16. februarja 2010 v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3) podal svoje mnenje o posodobitvi grškega programa za stabilnost za leto 2010. Svet je 16. februarja 2010 sprejel sklep na podlagi člena 126(9) PDEU, s katerim je opozoril Grčijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (4) (v nadaljnjem besedilu: „Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010“). |
| --- | --- |

(7)

15. januarja 2010 je Grčija predložila posodobitev svojega programa za stabilnost za leto 2010, ki vsebuje cilje na proračunskem področju za obdobje do leta 2013, ki jih je treba obravnavati v povezavi s proračunom za leto 2010, ki ga je grški parlament sprejel 23. decembra 2009; Svet je 16. februarja 2010 v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3) podal svoje mnenje o posodobitvi grškega programa za stabilnost za leto 2010. Svet je 16. februarja 2010 sprejel sklep na podlagi člena 126(9) PDEU, s katerim je opozoril Grčijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (4) (v nadaljnjem besedilu: „Sklep Sveta z dne 16. februarja 2010“).

| (8) | Ustrezno usklajevanje gospodarskih politik na euroobmočju zahteva pravočasno uporabo instrumentov, ki so na voljo po členu 121 PDEU. Člen 121(4) PDEU določa, da lahko Komisija na zadevno državo članico naslovi opozorilo in lahko Svetu priporoči, naj pripravi ustrezna priporočila za zadevno državo članico. Glede na resnost položaja ter za zagotovitev skladnosti s Sklepom Sveta z dne 16. februarja 2010, bi moral Svet sprejeti ustrezna priporočila. Poleg tega lahko Svet na predlog Komisije sklene, da svoja priporočila objavi. |
| --- | --- |

(8)

Ustrezno usklajevanje gospodarskih politik na euroobmočju zahteva pravočasno uporabo instrumentov, ki so na voljo po členu 121 PDEU. Člen 121(4) PDEU določa, da lahko Komisija na zadevno državo članico naslovi opozorilo in lahko Svetu priporoči, naj pripravi ustrezna priporočila za zadevno državo članico. Glede na resnost položaja ter za zagotovitev skladnosti s Sklepom Sveta z dne 16. februarja 2010, bi moral Svet sprejeti ustrezna priporočila. Poleg tega lahko Svet na predlog Komisije sklene, da svoja priporočila objavi.

| (9) | Čeprav so se makroekonomski pogoji v letu 2009 poslabšali bolj izrazito od predvidevanj organov, se je stanje javnih financ poslabšalo veliko bolj kot je bilo pričakovano glede na upad gospodarske rasti, ki je bil višji od napovedi. Poslabšanje je v veliki meri posledica proračunskih politik, ki jih je izvajala grška vlada. Javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 je trenutno ocenjen na 12,75 % BDP v primerjavi s ciljem 3,75 % BDP iz posodobljenega programa za stabilnost iz januarja 2009. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav so se makroekonomski pogoji v letu 2009 poslabšali bolj izrazito od predvidevanj organov, se je stanje javnih financ poslabšalo veliko bolj kot je bilo pričakovano glede na upad gospodarske rasti, ki je bil višji od napovedi. Poslabšanje je v veliki meri posledica proračunskih politik, ki jih je izvajala grška vlada. Javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 je trenutno ocenjen na 12,75 % BDP v primerjavi s ciljem 3,75 % BDP iz posodobljenega programa za stabilnost iz januarja 2009.

| (10) | Grški parlament je proračun za leto 2010 sprejel 23. decembra 2009 ter za leto 2010 določil ciljni primanjkljaj 9,1 % BDP. Vmes so grški organi objavili, da nameravajo pospešiti fiskalno prilagoditev že v letu 2010, ter za leto 2010 postavili proračunski cilj 8,7 % BDP. Posodobljen program za stabilnost iz januarja 2010 je potrdil spremenjen proračunski cilj za leto 2010, in sicer 8,7 % BDP. |
| --- | --- |

(10)

Grški parlament je proračun za leto 2010 sprejel 23. decembra 2009 ter za leto 2010 določil ciljni primanjkljaj 9,1 % BDP. Vmes so grški organi objavili, da nameravajo pospešiti fiskalno prilagoditev že v letu 2010, ter za leto 2010 postavili proračunski cilj 8,7 % BDP. Posodobljen program za stabilnost iz januarja 2010 je potrdil spremenjen proračunski cilj za leto 2010, in sicer 8,7 % BDP.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na javne izdatke je precej nad povprečjem Unije, kar je zlasti posledica zelo velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v naslednjih desetletjih. Kazalniki, ki so na voljo, kot je razvidno iz poročila služb Komisije o vzdržnosti iz leta 2009, kažejo zelo visoko tveganje za vzdržnost javnih financ, ki ga je treba, poleg konsolidacije proračuna, odpraviti z reformo pokojninskega in zdravstvenega sistema. Grški pokojninski sistem ima težave na različnih področjih, vključno z dejstvom, da je pri kritjih zelo razdrobljen. Čeprav ima Grčija enega od najvišjih povprečnih razmerij višine pokojnin v Uniji – kar negativno vpliva na spodbude za delo, kar se zlasti kaže v nizki stopnji zaposlenosti med starejšimi – ima eno od najvišjih stopenj revščine med starejšimi. Prav tako se sooča s težavami zaradi shem zgodnjega upokojevanja, ki predstavljajo alternativno, vendar drago, možnosti za upokojitev. Zdravstveni sistem prav tako potrebuje reformo, zlasti z namenom precejšnjega izboljšanja učinkovitosti in upravljanja, kjer so vzroki sedanje ponavljajoče se prekoračitve proračuna. Reforme trga dela bi morale podpirati zvišano ponudbo dela, da bi se razširila baza prispevkov. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na javne izdatke je precej nad povprečjem Unije, kar je zlasti posledica zelo velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v naslednjih desetletjih. Kazalniki, ki so na voljo, kot je razvidno iz poročila služb Komisije o vzdržnosti iz leta 2009, kažejo zelo visoko tveganje za vzdržnost javnih financ, ki ga je treba, poleg konsolidacije proračuna, odpraviti z reformo pokojninskega in zdravstvenega sistema. Grški pokojninski sistem ima težave na različnih področjih, vključno z dejstvom, da je pri kritjih zelo razdrobljen. Čeprav ima Grčija enega od najvišjih povprečnih razmerij višine pokojnin v Uniji – kar negativno vpliva na spodbude za delo, kar se zlasti kaže v nizki stopnji zaposlenosti med starejšimi – ima eno od najvišjih stopenj revščine med starejšimi. Prav tako se sooča s težavami zaradi shem zgodnjega upokojevanja, ki predstavljajo alternativno, vendar drago, možnosti za upokojitev. Zdravstveni sistem prav tako potrebuje reformo, zlasti z namenom precejšnjega izboljšanja učinkovitosti in upravljanja, kjer so vzroki sedanje ponavljajoče se prekoračitve proračuna. Reforme trga dela bi morale podpirati zvišano ponudbo dela, da bi se razširila baza prispevkov.

| (12) | Grčija bi morala ponovno pridobiti izgubljeno konkurenčnost ter odpraviti velika zunanja neravnovesja. V skladu s širšimi smernicami o gospodarskih politikah bi morala Grčija v zvezi s tem poskušati odpraviti primanjkljaj v bilanci tekočih transakcij „z izvajanjem strukturnih reform, ki spodbujajo zunanjo konkurenčnost in (...) prispevajo k njihovi izravnavi prek fiskalnih politik“. V ta namen bi morali grški organi izvajati stalne ukrepe za nadzor tekočih primarnih izdatkov, vključno s stroški plač v javnem sektorju, ter nujno izvesti strukturne reforme na trgu dela in proizvodov. Grški organi bi morali zlasti zagotoviti, da so ukrepi za konsolidacijo proračuna namenjeni tudi povečanju kakovosti javnih financ v okviru programa celovite reforme, pri čemer naj pospešeno izvajajo politike za nadaljnje reformiranje davčne uprave. |
| --- | --- |

(12)

Grčija bi morala ponovno pridobiti izgubljeno konkurenčnost ter odpraviti velika zunanja neravnovesja. V skladu s širšimi smernicami o gospodarskih politikah bi morala Grčija v zvezi s tem poskušati odpraviti primanjkljaj v bilanci tekočih transakcij „z izvajanjem strukturnih reform, ki spodbujajo zunanjo konkurenčnost in (...) prispevajo k njihovi izravnavi prek fiskalnih politik“. V ta namen bi morali grški organi izvajati stalne ukrepe za nadzor tekočih primarnih izdatkov, vključno s stroški plač v javnem sektorju, ter nujno izvesti strukturne reforme na trgu dela in proizvodov. Grški organi bi morali zlasti zagotoviti, da so ukrepi za konsolidacijo proračuna namenjeni tudi povečanju kakovosti javnih financ v okviru programa celovite reforme, pri čemer naj pospešeno izvajajo politike za nadaljnje reformiranje davčne uprave.

| (13) | Različni kazalniki in analize potrjujejo, da Grčija v zadnjih desetih letih v velik meri in ves čas izgublja cenovno konkurenčnost. Razlog za to je rast plač, ki je večja od rasti produktivnosti. Plače v javnem sektorju so v primerjavi s plačami v zasebnem sektorju v Grčiji raste hitreje kot v drugih gospodarstvih euroobmočja in so vplivale na splošna pogajanja o plačah, kar še poudarja, da bi moral biti javni sektor vodilni pri ponovnem umirjanju plač. Poleg tega lahko nekatere značilnosti grškega sistema kolektivnih pogajanj (na primer vmesna raven pogajanj) razložijo neusklajeno rast plač in produktivnosti ter zahtevajo dogovor o prilagoditvi s socialnimi partnerji. Gledano vnaprej mora sistem za pogajanja o plačah podpirati spremembe plač, ki bi bolj odražale konkurenčnost, razvoj produktivnosti in pogoje trga dela na lokalni ravni. |
| --- | --- |

(13)

Različni kazalniki in analize potrjujejo, da Grčija v zadnjih desetih letih v velik meri in ves čas izgublja cenovno konkurenčnost. Razlog za to je rast plač, ki je večja od rasti produktivnosti. Plače v javnem sektorju so v primerjavi s plačami v zasebnem sektorju v Grčiji raste hitreje kot v drugih gospodarstvih euroobmočja in so vplivale na splošna pogajanja o plačah, kar še poudarja, da bi moral biti javni sektor vodilni pri ponovnem umirjanju plač. Poleg tega lahko nekatere značilnosti grškega sistema kolektivnih pogajanj (na primer vmesna raven pogajanj) razložijo neusklajeno rast plač in produktivnosti ter zahtevajo dogovor o prilagoditvi s socialnimi partnerji. Gledano vnaprej mora sistem za pogajanja o plačah podpirati spremembe plač, ki bi bolj odražale konkurenčnost, razvoj produktivnosti in pogoje trga dela na lokalni ravni.

| (14) | Javna uprava je postala velika ovira pri izboljševanju učinkovitosti v Grčiji. Grčija je v večini mednarodnih primerjav, ki zadevajo javni sektor, nizko na lestvici, številne težave pa so posledica nezadostne upravne zmogljivosti in učinkovitosti. Organi so se zavezali, da bodo izboljšali njeno delovanje. Za dosego tega bi morali zmanjšati število osebja, izboljšati upravljanje človeških virov v javnih uradih, zmanjšati stroške, povečati preglednost, izboljšati pravno varnost in učinkovitost izvajanja politik. |
| --- | --- |

(14)

Javna uprava je postala velika ovira pri izboljševanju učinkovitosti v Grčiji. Grčija je v večini mednarodnih primerjav, ki zadevajo javni sektor, nizko na lestvici, številne težave pa so posledica nezadostne upravne zmogljivosti in učinkovitosti. Organi so se zavezali, da bodo izboljšali njeno delovanje. Za dosego tega bi morali zmanjšati število osebja, izboljšati upravljanje človeških virov v javnih uradih, zmanjšati stroške, povečati preglednost, izboljšati pravno varnost in učinkovitost izvajanja politik.

| (15) | Grčija ima na voljo precej prostora za izboljšanje poslovnega okolja in delovanja trga proizvodov. Podjetja se srečujejo z zapletenimi, obremenjujočimi in dolgimi upravnimi postopki. Strokovne storitve so močno regulirane, ovire za konkurenco so med največjimi v Uniji. Poleg tega liberalizacija omrežnih panog (na primer energije) zaostaja za povprečjem Unije, prav tako Grčija zaostaja tudi pri odpiranju trgov v prometnem sektorju, zlasti pri železnicah. Reforme na teh področjih lahko povečajo zasebna vlaganja in zaposlovanje ob nizkih stroških za javne finance. Reforme trga proizvodov lahko prav tako pomagajo pri izvajanju reform trga dela, in sicer z zmanjšanjem cenovnih pritiskov. |
| --- | --- |

(15)

Grčija ima na voljo precej prostora za izboljšanje poslovnega okolja in delovanja trga proizvodov. Podjetja se srečujejo z zapletenimi, obremenjujočimi in dolgimi upravnimi postopki. Strokovne storitve so močno regulirane, ovire za konkurenco so med največjimi v Uniji. Poleg tega liberalizacija omrežnih panog (na primer energije) zaostaja za povprečjem Unije, prav tako Grčija zaostaja tudi pri odpiranju trgov v prometnem sektorju, zlasti pri železnicah. Reforme na teh področjih lahko povečajo zasebna vlaganja in zaposlovanje ob nizkih stroških za javne finance. Reforme trga proizvodov lahko prav tako pomagajo pri izvajanju reform trga dela, in sicer z zmanjšanjem cenovnih pritiskov.

| (16) | Grški trg dela prav tako potrebuje reformo v skladu s skupnimi načeli o prožni varnosti, kot je omenil Svet v svojih priporočilih iz leta 2009 o izvajanju politik zaposlovanja. Zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri formalnem zaposlovanju, je treba posebno pozornost nameniti mladim osebam. Mnogo prostora je za podporo prehajanja na trgu dela, med drugim z izboljšavami pri politikah izobraževanja in usposabljanja, pri nadgrajevanju znanj delovne sile ter z izboljševanjem učinkovitosti aktivnih politik na trgu dela, za kar Grčija tudi črpa sredstva iz Evropskega socialnega sklada. Prav tako obstaja potreba po poenostavitvi zaščite iz delavnopravne zakonodaje. Nadalje bi politike morale spodbujati aktivno udeležbo na trgu dela. Izvajanje teh priporočil je ključnega pomena za grško gospodarstvo. Zato bi bilo treba ustrezno upoštevati učinke na zaposlovanje strukturnih ukrepov, ki so se izvajali znotraj gospodarskega prostora. |
| --- | --- |

(16)

Grški trg dela prav tako potrebuje reformo v skladu s skupnimi načeli o prožni varnosti, kot je omenil Svet v svojih priporočilih iz leta 2009 o izvajanju politik zaposlovanja. Zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri formalnem zaposlovanju, je treba posebno pozornost nameniti mladim osebam. Mnogo prostora je za podporo prehajanja na trgu dela, med drugim z izboljšavami pri politikah izobraževanja in usposabljanja, pri nadgrajevanju znanj delovne sile ter z izboljševanjem učinkovitosti aktivnih politik na trgu dela, za kar Grčija tudi črpa sredstva iz Evropskega socialnega sklada. Prav tako obstaja potreba po poenostavitvi zaščite iz delavnopravne zakonodaje. Nadalje bi politike morale spodbujati aktivno udeležbo na trgu dela. Izvajanje teh priporočil je ključnega pomena za grško gospodarstvo. Zato bi bilo treba ustrezno upoštevati učinke na zaposlovanje strukturnih ukrepov, ki so se izvajali znotraj gospodarskega prostora.

| (17) | Hitrejše in učinkovitejše črpanje strukturnih in kohezijskih skladov Unije ima lahko ključno vlogo pri uspehu prizadevanj za ponovno vzpostavitev konkurenčnosti in vzdržnih javnih financ. V primerjavi z drugimi državami članicami Grčija zaostaja pri črpanju sredstev. S sodelovanjem s Komisijo za izboljšanje sposobnosti črpanja sredstev in oblikovanjem operativnih programov lahko Grčija financira ključne javne naložbe, ki podpirajo dolgoročen potencial rasti in hkrati omogočijo nadaljevanje proračunske konsolidacije. Posebno pozornost je treba nameniti operativnemu programu za administrativno reformo in digitalno konvergenco, ker podpirata temeljne reforme v javni upravi, ki so osrednjega pomena za reformno strategijo, določeno v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010. Po teh operativnih programih bi se lahko na strukturne sklade Unije zanašali na primer za podporo javnemu sektorju pri reformah sistema zdravstvenega varstva, zaposlovanju v javnem sektorju, vseživljenjskem učenju, boju proti delu na črno ter pri vzpostavljanju učinkovitega regulativnega nadzora in zmogljivosti za izvrševanje. |
| --- | --- |

(17)

Hitrejše in učinkovitejše črpanje strukturnih in kohezijskih skladov Unije ima lahko ključno vlogo pri uspehu prizadevanj za ponovno vzpostavitev konkurenčnosti in vzdržnih javnih financ. V primerjavi z drugimi državami članicami Grčija zaostaja pri črpanju sredstev. S sodelovanjem s Komisijo za izboljšanje sposobnosti črpanja sredstev in oblikovanjem operativnih programov lahko Grčija financira ključne javne naložbe, ki podpirajo dolgoročen potencial rasti in hkrati omogočijo nadaljevanje proračunske konsolidacije. Posebno pozornost je treba nameniti operativnemu programu za administrativno reformo in digitalno konvergenco, ker podpirata temeljne reforme v javni upravi, ki so osrednjega pomena za reformno strategijo, določeno v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010. Po teh operativnih programih bi se lahko na strukturne sklade Unije zanašali na primer za podporo javnemu sektorju pri reformah sistema zdravstvenega varstva, zaposlovanju v javnem sektorju, vseživljenjskem učenju, boju proti delu na črno ter pri vzpostavljanju učinkovitega regulativnega nadzora in zmogljivosti za izvrševanje.

| (18) | Grške banke se zdijo glede dobičkonosnosti in kapitalske ustreznosti razmeroma trdne. Poleg tega je bila prožnost sektorja potrjena z obsežnim testiranjem za izjemne situacije. Poleg tega grške banke ohranjajo nizko raven slabih posojil (približno 7,2 % skupnih posojil) in razmeroma nizko razmerje med posojili in vlogami. Vendar je imel grški bančni sektor težave pri dostopu do likvidnosti na veleprodajnih trgih, zaradi česar je bil v veliki meri odvisen od posojil Eurosistema. Če povzamemo, medtem ko je grški bančni sistem na splošno trden in ga je svetovna finančna kriza prizadela v manjši meri kot nekatere druge države članice, je malo verjetno, da nanj ne bodo vplivale težave grških javnih financ. Prav tako je zaskrbljujoč vpliv gospodarskih in finančnih težav v nekaterih sosednjih državah Grčije. |
| --- | --- |

(18)

Grške banke se zdijo glede dobičkonosnosti in kapitalske ustreznosti razmeroma trdne. Poleg tega je bila prožnost sektorja potrjena z obsežnim testiranjem za izjemne situacije. Poleg tega grške banke ohranjajo nizko raven slabih posojil (približno 7,2 % skupnih posojil) in razmeroma nizko razmerje med posojili in vlogami. Vendar je imel grški bančni sektor težave pri dostopu do likvidnosti na veleprodajnih trgih, zaradi česar je bil v veliki meri odvisen od posojil Eurosistema. Če povzamemo, medtem ko je grški bančni sistem na splošno trden in ga je svetovna finančna kriza prizadela v manjši meri kot nekatere druge države članice, je malo verjetno, da nanj ne bodo vplivale težave grških javnih financ. Prav tako je zaskrbljujoč vpliv gospodarskih in finančnih težav v nekaterih sosednjih državah Grčije.

| (19) | Ob upoštevanju vpliva svetovne gospodarske in finančne krize na grško gospodarstvo iz tega sledeče ponovne ovrednotenje tveganj povzroča dodaten pritisk na breme dolgov in viša premije za tveganja na državni dolg – |
| --- | --- |

(19)

Ob upoštevanju vpliva svetovne gospodarske in finančne krize na grško gospodarstvo iz tega sledeče ponovne ovrednotenje tveganj povzroča dodaten pritisk na breme dolgov in viša premije za tveganja na državni dolg –

PRIPOROČA:

| 1. | Ob upoštevanju institucionalnih slabosti grških javnih financ in gospodarstva na splošno, bi morala Grčija čim prej oblikovati in začeti izvajati, torej že v letu 2010, paket drznih in obsežnih strukturnih reform, ki presega že določene ukrepe v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010. Za predlog reforme bi se moral sestaviti, slediti in izvajati jasen in podroben časovni načrt. Natančneje, ob upoštevanju pomembnosti zagotavljanja učinkovitosti sistema za pogajanja o plačah in potrebe po splošnem umirjanju plač ter glede na izgube konkurenčnosti bi morala Grčija:






  (a) | znižati sredstva za plače v javnem sektorju za zagotovitev, da dobi politika plač v javnem sektorju vodilno vlogo pri oblikovanju plač v zasebnem sektorju ter prispeva k splošnemu umirjanju plač; |
| --- | --- | --- |

1.

Ob upoštevanju institucionalnih slabosti grških javnih financ in gospodarstva na splošno, bi morala Grčija čim prej oblikovati in začeti izvajati, torej že v letu 2010, paket drznih in obsežnih strukturnih reform, ki presega že določene ukrepe v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010. Za predlog reforme bi se moral sestaviti, slediti in izvajati jasen in podroben časovni načrt. Natančneje, ob upoštevanju pomembnosti zagotavljanja učinkovitosti sistema za pogajanja o plačah in potrebe po splošnem umirjanju plač ter glede na izgube konkurenčnosti bi morala Grčija:

(a)

znižati sredstva za plače v javnem sektorju za zagotovitev, da dobi politika plač v javnem sektorju vodilno vlogo pri oblikovanju plač v zasebnem sektorju ter prispeva k splošnemu umirjanju plač;

| (b) | racionalizirati plačni sistem za neposredno zaposlene v javni upravi, pri čemer zagotovi enotna načela določanja in načrtovanja plač ter racionalizira plačno lestvico; to politiko plač je treba razširiti na pravila za nadomestila za zaposlene v javnih podjetjih; |
| --- | --- |

(b)

racionalizirati plačni sistem za neposredno zaposlene v javni upravi, pri čemer zagotovi enotna načela določanja in načrtovanja plač ter racionalizira plačno lestvico; to politiko plač je treba razširiti na pravila za nadomestila za zaposlene v javnih podjetjih;

| (c) | izboljšati prožnost sistema določanja plač s spodbujanjem bolj decentraliziranih pogajanj o plačah (na primer izogibanje administrativnemu širjenju veljavnosti kolektivnih pogodb na podjetja, ki ne sodelujejo pri pogajanjih), vključno z razdruževanjem od razvoja plač v javnem sektorju; izboljšati izvajanje zakona o pogajanjih o plačah, da se omeji uporaba klavzule o izvzetju. |
| --- | --- |

(c)

izboljšati prožnost sistema določanja plač s spodbujanjem bolj decentraliziranih pogajanj o plačah (na primer izogibanje administrativnemu širjenju veljavnosti kolektivnih pogodb na podjetja, ki ne sodelujejo pri pogajanjih), vključno z razdruževanjem od razvoja plač v javnem sektorju; izboljšati izvajanje zakona o pogajanjih o plačah, da se omeji uporaba klavzule o izvzetju.

| 2. | Zaradi nujne potrebe po reformi pokojninskega sistema in glede na izzive za dolgoročno vzdržnost javnih financ bi morala Grčija:






  (a) | nadaljevati pravočasno in celovito pokojninsko reformo, ki bi morala prispevati k vzdržnosti javnih financ; |
| --- | --- | --- |

2.

Zaradi nujne potrebe po reformi pokojninskega sistema in glede na izzive za dolgoročno vzdržnost javnih financ bi morala Grčija:

(a)

nadaljevati pravočasno in celovito pokojninsko reformo, ki bi morala prispevati k vzdržnosti javnih financ;

| (b) | uskladiti zakonsko predpisano upokojitveno starost za ženske in moške ter uvesti dodatne parametre, ki samodejno prilagajajo višino pokojnine in zakonsko predpisano upokojitveno starost spremembam osnovnih gospodarskih in demografskih dejavnikov; |
| --- | --- |

(b)

uskladiti zakonsko predpisano upokojitveno starost za ženske in moške ter uvesti dodatne parametre, ki samodejno prilagajajo višino pokojnine in zakonsko predpisano upokojitveno starost spremembam osnovnih gospodarskih in demografskih dejavnikov;

| (c) | zagotoviti, da razumne reforme trga dela podprejo zvišano ponudbo dela in zaposlitev, da bi se razširila baza prispevkov; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da razumne reforme trga dela podprejo zvišano ponudbo dela in zaposlitev, da bi se razširila baza prispevkov;

| (d) | prilagoditi formulo za določanje višine pokojnin s krepitvijo povezave med plačanimi prispevki in prejetimi pokojninami ter indeksacijo pokojnin s cenami, namesto dosedanje diskrecijske indeksacije; |
| --- | --- |

(d)

prilagoditi formulo za določanje višine pokojnin s krepitvijo povezave med plačanimi prispevki in prejetimi pokojninami ter indeksacijo pokojnin s cenami, namesto dosedanje diskrecijske indeksacije;

| (e) | povišati povprečno upokojitveno starost s strožjimi merili za upravičenost do predčasne upokojitve; precej skrajšati sedanje predolge sezname poklicev, ki so upravičeni do predčasne upokojitve; |
| --- | --- |

(e)

povišati povprečno upokojitveno starost s strožjimi merili za upravičenost do predčasne upokojitve; precej skrajšati sedanje predolge sezname poklicev, ki so upravičeni do predčasne upokojitve;

| (f) | poenostaviti razdrobljen pokojninski sistem ter uvesti splošno zavezujočo zakonodajo glede pravic, prispevkov, akumulacije in indeksacije; |
| --- | --- |

(f)

poenostaviti razdrobljen pokojninski sistem ter uvesti splošno zavezujočo zakonodajo glede pravic, prispevkov, akumulacije in indeksacije;

| (g) | sprejeti potrebne pravne akte že v letu 2010. |
| --- | --- |

(g)

sprejeti potrebne pravne akte že v letu 2010.

| 3. | Na področju zdravstvenega varstva bi se morala reforma osredotočiti na:






  (a) | odpravo razdrobljenosti sistema zdravstvenega varstva in njegovega vodenja; |
| --- | --- | --- |

3.

Na področju zdravstvenega varstva bi se morala reforma osredotočiti na:

(a)

odpravo razdrobljenosti sistema zdravstvenega varstva in njegovega vodenja;

| (b) | izboljšanje kakovosti in učinkovitosti osnovnih zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje kakovosti in učinkovitosti osnovnih zdravstvenih storitev;

| (c) | posodobitev administrativnih in računovodskih postopkov v bolnišnicah; ter |
| --- | --- |

(c)

posodobitev administrativnih in računovodskih postopkov v bolnišnicah; ter

| (d) | izboljšanje postopkov javnih naročil, tudi s spremembo seznama kupljenih zdravil. |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje postopkov javnih naročil, tudi s spremembo seznama kupljenih zdravil.

| 4. | Treba je izboljšati učinkovitost javne uprave. V ta namen bi morala Grčija:






  (a) | razviti, odobriti in izvesti strateško reformo, potrebno za zagototvitev bistveno izboljšane preglednosti in učinkovitosti svoje javne uprave; to bi temeljilo na neodvisnem funkcionalnem pregledu splošne strukture javne uprave, za zvišanje učinkovitosti javne uprave na več področjih politike, zlasti v zvezi s strukturami odločanja, delitvijo odgovornosti med institucijami, notranjo organizacijo ključnih ministrstev, nadzorom izvajanja in odgovornostjo zanj ter obseg zaposlovanja in upravljanja človeških virov; obrniti bi se moral navzgor rastoči trend v zaposlovanju javne uprave; |
| --- | --- | --- |

4.

Treba je izboljšati učinkovitost javne uprave. V ta namen bi morala Grčija:

(a)

razviti, odobriti in izvesti strateško reformo, potrebno za zagototvitev bistveno izboljšane preglednosti in učinkovitosti svoje javne uprave; to bi temeljilo na neodvisnem funkcionalnem pregledu splošne strukture javne uprave, za zvišanje učinkovitosti javne uprave na več področjih politike, zlasti v zvezi s strukturami odločanja, delitvijo odgovornosti med institucijami, notranjo organizacijo ključnih ministrstev, nadzorom izvajanja in odgovornostjo zanj ter obseg zaposlovanja in upravljanja človeških virov; obrniti bi se moral navzgor rastoči trend v zaposlovanju javne uprave;

| (b) | konsolidirati število občin in lokalnih svetov, vključno s precejšnjim varčevanjem pri izdatkih; |
| --- | --- |

(b)

konsolidirati število občin in lokalnih svetov, vključno s precejšnjim varčevanjem pri izdatkih;

| (c) | sprejeti ukrepe za zagotavljanje, da oddajanje javnih naročil poteka na stroškovno učinkovit, pregleden in konkurenčen način. |
| --- | --- |

(c)

sprejeti ukrepe za zagotavljanje, da oddajanje javnih naročil poteka na stroškovno učinkovit, pregleden in konkurenčen način.

| 5. | Druga prednostna naloga, ki jo je treba obravnavati že v letu 2010, je povezana z izboljšanjem delovanja trga proizvodov in poslovnega okolja. V ta namen bi morala Grčija:






  (a) | doseči cilje, zastavljene v programu boljše pravne ureditve s poenostavitvijo postopkov za ustanovitev podjetja, pridobitev dovoljenj zanj in njegovo delovanje z racionalizacijo in poenostavitvijo grškega regulativnega sistema, z ustanavljanjem posebnih oddelkov za boljšo ureditev v vsakem ministrstvu, s krepitvijo vloge ocene učinka ter na splošno s pospeševanjem izvajanja programa za zmanjšanje upravnega bremena; |
| --- | --- | --- |

5.

Druga prednostna naloga, ki jo je treba obravnavati že v letu 2010, je povezana z izboljšanjem delovanja trga proizvodov in poslovnega okolja. V ta namen bi morala Grčija:

(a)

doseči cilje, zastavljene v programu boljše pravne ureditve s poenostavitvijo postopkov za ustanovitev podjetja, pridobitev dovoljenj zanj in njegovo delovanje z racionalizacijo in poenostavitvijo grškega regulativnega sistema, z ustanavljanjem posebnih oddelkov za boljšo ureditev v vsakem ministrstvu, s krepitvijo vloge ocene učinka ter na splošno s pospeševanjem izvajanja programa za zmanjšanje upravnega bremena;

| (b) | sprejeti in izvajati jasno in v dejanja usmerjen okvir konkurenčne politike, vključno z revizijo pravil za določanje prednostnih nalog in reformo praks za izvrševanje; okrepiti vlogo in pristojnosti grškega odbora za konkurenčnost; |
| --- | --- |

(b)

sprejeti in izvajati jasno in v dejanja usmerjen okvir konkurenčne politike, vključno z revizijo pravil za določanje prednostnih nalog in reformo praks za izvrševanje; okrepiti vlogo in pristojnosti grškega odbora za konkurenčnost;

| (c) | pravila direktive o storitvah je treba izvajati tekoče in ambiciozno; |
| --- | --- |

(c)

pravila direktive o storitvah je treba izvajati tekoče in ambiciozno;

| (d) | sprejeti učinkovite ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti pri strokovnih storitvah; |
| --- | --- |

(d)

sprejeti učinkovite ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti pri strokovnih storitvah;

| (e) | nadalje spodbujati in spremljati deregulacijo prometnega in energetskega sektorja, zlasti z odpravo omejitev cen in ovir za vstop v sektor cestnega tovornega prometa ter z izvedbo prvega železniškega paketa v celoti (5), da se spodbudi odpiranje trga v železniškem sektorju in pospeši liberalizacija energetskega sektorja z ločevanjem sedanjih obveznih operacij; |
| --- | --- |

(e)

nadalje spodbujati in spremljati deregulacijo prometnega in energetskega sektorja, zlasti z odpravo omejitev cen in ovir za vstop v sektor cestnega tovornega prometa ter z izvedbo prvega železniškega paketa v celoti (5), da se spodbudi odpiranje trga v železniškem sektorju in pospeši liberalizacija energetskega sektorja z ločevanjem sedanjih obveznih operacij;

| (f) | poenostaviti ureditev v maloprodajnem sektorju. |
| --- | --- |

(f)

poenostaviti ureditev v maloprodajnem sektorju.

| 6. | Grčija bi morala, da bi podprla rast produktivnosti in zaposlovanja:






  (a) | takoj sprejeti ukrepe proti delu na črno; |
| --- | --- | --- |

6.

Grčija bi morala, da bi podprla rast produktivnosti in zaposlovanja:

(a)

takoj sprejeti ukrepe proti delu na črno;

| (b) | revidirati predpise na področju ureditve trga dela, vključno z varstvom pravic iz delovnopravne zakonodaje, da bi povečala ponudbo dela; |
| --- | --- |

(b)

revidirati predpise na področju ureditve trga dela, vključno z varstvom pravic iz delovnopravne zakonodaje, da bi povečala ponudbo dela;

| (c) | podpreti povpraševanje po delovni sili s krepitvijo usmerjenih znižanj stroškov dela; |
| --- | --- |

(c)

podpreti povpraševanje po delovni sili s krepitvijo usmerjenih znižanj stroškov dela;

| (d) | uzakoniti reforme izobraževalnega sistema, namenjene izboljševanju usposobljenosti delovne sile in izboljševanju odziva na potrebe trga dela. |
| --- | --- |

(d)

uzakoniti reforme izobraževalnega sistema, namenjene izboljševanju usposobljenosti delovne sile in izboljševanju odziva na potrebe trga dela.

| 7. | Da bi izboljšala produktivnost, med drugim tudi s prednostnimi strategijami za javne naložbe, bi morala Grčija sprejeti vse potrebne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in hitrosti črpanja strukturnih skladov Unije. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti nemotenemu in učinkovitemu izvajanju operativnih programov za „administrativno reformo“ in „digitalno konvergenco“, ker podpirata temeljne reforme v javni upravi, ki so osrednjega pomena za strategijo reforme, določeno v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010. |
| --- | --- |

7.

Da bi izboljšala produktivnost, med drugim tudi s prednostnimi strategijami za javne naložbe, bi morala Grčija sprejeti vse potrebne ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in hitrosti črpanja strukturnih skladov Unije. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti nemotenemu in učinkovitemu izvajanju operativnih programov za „administrativno reformo“ in „digitalno konvergenco“, ker podpirata temeljne reforme v javni upravi, ki so osrednjega pomena za strategijo reforme, določeno v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010.

| 8. | Grčijo se poziva, naj poroča o ukrepih, ki jih sprejme kot odgovor na to priporočilo, in o razporedu izvajanja strukturnih ukrepov, določenih v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010, v četrtletnih poročilih, ki jih določa člen 4(2) Sklepa Sveta z dne 16. februarja 2010. |
| --- | --- |

8.

Grčijo se poziva, naj poroča o ukrepih, ki jih sprejme kot odgovor na to priporočilo, in o razporedu izvajanja strukturnih ukrepov, določenih v posodobitvi programa za stabilnost iz januarja 2010, v četrtletnih poročilih, ki jih določa člen 4(2) Sklepa Sveta z dne 16. februarja 2010.

To priporočilo je naslovljeno na Helensko republiko.

V Bruslju, 16. februarja 2010

Za Svet

Predsednica

E. SALGADO

---

(1)  http://ec.europa.eu/economy_finance/structural_reforms/growth_jobs/guidelines/index_en.htm

1

(2)  Priporočilo Sveta z dne 25. junija 2009 o posodobitvah širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2009 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic (UL L 183, 15.7.2009, str. 1).

2

(3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

3

(4)  UL L 83, 30.3.2010, str. 13.

4

(5)  Direktive 91/440/EGS (UL L 237, 24.8.1991, str. 25), 95/18/ES (UL L 143, 27.6.1995, str. 70) in 2001/14/ES (UL L 75, 15.3.2001, str. 29).

5

---

| 30.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/70 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/70

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 22. marca 2010

o področju uporabe in učinkih, ki jih imajo eurobankovci in eurokovanci kot zakonito plačilno sredstvo

(2010/191/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Status zakonitega plačilnega sredstva eurobankovcev je določen s členom 128 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v poglavju o monetarni politiki. V skladu s členom 3(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije ima Unija izključno pristojnost na področju monetarne politike držav članic, katerih valuta je euro („sodelujoče države članice“). |
| --- | --- |

(1)

Status zakonitega plačilnega sredstva eurobankovcev je določen s členom 128 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v poglavju o monetarni politiki. V skladu s členom 3(1)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije ima Unija izključno pristojnost na področju monetarne politike držav članic, katerih valuta je euro („sodelujoče države članice“).

| (2) | V skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (1) so eurokovanci edini kovanci s statusom zakonitega plačilnega sredstva v vseh sodelujočih državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (1) so eurokovanci edini kovanci s statusom zakonitega plačilnega sredstva v vseh sodelujočih državah članicah.

| (3) | V tem trenutku je v euroobmočju precej negotovosti glede področja uporabe zakonitega plačilnega sredstva in posledic. |
| --- | --- |

(3)

V tem trenutku je v euroobmočju precej negotovosti glede področja uporabe zakonitega plačilnega sredstva in posledic.

| (4) | Priporočilo temelji na glavnih ugotovitvah poročila, ki ga je pripravila delovna skupina, sestavljena iz predstavnikov ministrstev za finance in nacionalnih centralnih bank euroobmočja. |
| --- | --- |

(4)

Priporočilo temelji na glavnih ugotovitvah poročila, ki ga je pripravila delovna skupina, sestavljena iz predstavnikov ministrstev za finance in nacionalnih centralnih bank euroobmočja.

| (5) | Komisija bo tri leta po sprejetju priporočila pregledala njegovo izvajanje in ocenila, ali so potrebni ureditveni ukrepi – |
| --- | --- |

(5)

Komisija bo tri leta po sprejetju priporočila pregledala njegovo izvajanje in ocenila, ali so potrebni ureditveni ukrepi –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

1.   Skupna opredelitev zakonitega plačilnega sredstva

Kjer obstaja obveznost plačila, za eurobankovce in eurokovance kot zakonito plačilno sredstvo velja:

| (a) | Obvezno sprejetje:
  Upnik plačilne obveznosti ne sme zavrniti eurobankovcev in eurokovancev, razen če se obe strani dogovorita za drugo plačilno sredstvo. |
| --- | --- |

(a)

Obvezno sprejetje:

Upnik plačilne obveznosti ne sme zavrniti eurobankovcev in eurokovancev, razen če se obe strani dogovorita za drugo plačilno sredstvo.

| (b) | Sprejetje s polno nominalno vrednostjo:
  Denarna vrednost eurobankovcev in eurokovancev je enaka znesku, navedenem na bankovcih in kovancih. |
| --- | --- |

(b)

Sprejetje s polno nominalno vrednostjo:

Denarna vrednost eurobankovcev in eurokovancev je enaka znesku, navedenem na bankovcih in kovancih.

| (c) | Razrešitev od plačilnih obveznosti:
  Dolžnik lahko upniku svoje plačilne obveznosti poravna z izplačilom v eurobankovcih in eurokovancih. |
| --- | --- |

(c)

Razrešitev od plačilnih obveznosti:

Dolžnik lahko upniku svoje plačilne obveznosti poravna z izplačilom v eurobankovcih in eurokovancih.

2.   Sprejetje plačila v eurobankovcih in eurokovancih pri transakcijah v trgovini na drobno

Sprejemanje eurobankovcev in eurokovancev pri transakcijah v trgovini na drobno mora biti pravilo. Njihova zavrnitev je mogoča le, če je utemeljena z razlogi, povezanimi z „načelom dobre vere“ (na primer, če prodajalec na drobno nima drobiža za vračilo).

3.   Sprejetje bankovcev višjih vrednosti pri transakcijah v trgovini na drobno

Pri transakcijah v trgovini na drobno je kot plačilno sredstvo bankovce višjih vrednosti treba sprejeti. Njihova zavrnitev je mogoča le, če je utemeljena z razlogom „načela dobre vere“ (na primer nominalna vrednost bankovca, s katerim se plača, je nesorazmerna glede na vrednost, ki jo je treba upniku plačati).

4.   Brez pribitkov pri plačilih z eurobankovci in eurokovanci

Pri plačilih z eurobankovci in eurokovanci ne sme biti pribitkov.

5.   Eurobankovci, zaznamovani z madeži inteligentnih sistemov za nevtralizacijo bankovcev (IBNS)

Tudi če so eurobankovci, na katerih so madeži varnostnega črnila, ki nastanejo z uporabo inteligentnih sistemov za nevtralizacijo bankovcev (IBNS), zakonito plačilno sredstvo, se morajo države članice dejavno sporazumeti z zainteresiranimi stranmi (banke, prodajalci na drobno, splošna javnost), da se bankovci z madeži vrnejo nacionalnim centralnim bankam, ker je zelo verjetno, da so ukradeni.

6.   Popolno uničenje izdanih bankovcev in kovancev s strani posameznikov

Države članice ne smejo prepovedati niti kaznovati popolnega uničenja manjših količin eurobankovcev ali eurokovancev s strani posameznikov. Vendar pa morajo prepovedati nedovoljeno uničevanje večjih količin eurobankovcev ali kovancev.

7.   Poškodbe na bankovcih in kovancih za umetniške namene

Države članice ne smejo spodbujati poškodb na bankovcih in kovancih za umetniške namene, vendar jih morajo dopuščati. Tako poškodovani bankovci ali kovanci so neprimerni za obtok.

8.   Pristojnost za odločanje o uničenju tečajnih eurokovancev

Odločitev o uničenju tečajnih eurokovancev ne sme sprejeti izključno samo en nacionalni organ. Pred uničenjem tečajnih eurokovancev se ustrezni nacionalni organ posvetuje s pododborom za eurokovance Ekonomsko-finančnega odbora in o tem obvesti delovno skupino direktorjev kovnic.

9.   Eurokovanci v vrednosti 1 in 2 centov kot zakonito plačilno sredstvo in pravila zaokroževanja

V državah članicah, kjer so prejeti sistemi zaokroževanja in so zato cene zaokrožene na najbližjih pet centov, kovanca za 1 in 2 eurocenta ostaneta zakonito plačilno sredstvo in ju je treba sprejeti kot način plačila. Države članice se morajo izogibati sprejemanju novih pravil zaokroževanja, ker s tem negativno vplivajo na razrešitev od plačilnih obveznosti z izplačilom natančnega dolgovanega zneska in lahko v nekaterih okoliščinah povzročijo zaračunavanje pribitka na vsako plačilo z gotovino.

10.   Zbirateljski eurokovanci kot zakonito plačilno sredstvo

Države članice morajo sprejeti vse ustrezne ukrepe, da preprečijo uporabo zbirateljskih eurokovancev kot načina plačevanja (npr. posebni kompleti, jasno sporočilo, uporaba plemenitih kovin, prodajna cena, večja od nominalne vrednosti).

Sporočilo je naslovljeno na vse države članice euroobmočja, Evropsko centralno banko ter nacionalna trgovinska združenja in združenja potrošnikov.

V Bruslju, 22. marca 2010

Za Komisijo

Olli REHN

Član Komisije

---

(1)  UL L 139, 11.5.1998, str. 1.

1

---