# Euroopa Liidu L 29/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.029.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 29 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide2. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.029.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 29

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide2. veebruar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 89/2010, 1. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 90/2010, 1. veebruar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 3 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/3/EL, 1. veebruar 2010, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil kosmeetikatooteid käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ III ja VI lisa | 5 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EL) nr 89/2010, 1. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EL) nr 90/2010, 1. veebruar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

3

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/3/EL, 1. veebruar 2010, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil kosmeetikatooteid käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ III ja VI lisa

5

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/54/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. september 2009, abi kohta, mida Poola kavatseb anda äriühingule Dell Products (Poland) Sp. z o.o. C 46/08 (ex N 775/07)
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6868 all)

   (
  1
  ) | 8 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/54/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. september 2009, abi kohta, mida Poola kavatseb anda äriühingule Dell Products (Poland) Sp. z o.o. C 46/08 (ex N 775/07)
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6868 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6868 all)

1

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 89/2010,

1. veebruar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 2. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 81,3 |
| JO | 75,8 |
| MA | 72,2 |
| TN | 117,6 |
| TR | 102,5 |
| ZZ | 89,9 |
| 0707 00 05 | JO | 101,4 |
| MA | 76,9 |
| TR | 130,0 |
| ZZ | 102,8 |
| 0709 90 70 | MA | 125,9 |
| TR | 119,4 |
| ZZ | 122,7 |
| 0709 90 80 | EG | 91,5 |
| ZZ | 91,5 |
| 0805 10 20 | EG | 53,2 |
| IL | 53,6 |
| MA | 55,2 |
| TN | 48,8 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | IL | 175,0 |
| MA | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,2 |
| EG | 55,8 |
| IL | 72,6 |
| JM | 92,7 |
| MA | 81,5 |
| TR | 66,3 |
| ZZ | 69,7 |
| 0805 50 10 | EG | 88,6 |
| IL | 81,9 |
| TR | 75,0 |
| ZZ | 81,8 |
| 0808 10 80 | CA | 87,8 |
| CL | 60,3 |
| CN | 70,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 124,8 |
| ZZ | 73,6 |
| 0808 20 50 | CN | 73,9 |
| US | 100,0 |
| ZA | 95,2 |
| ZZ | 89,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

81,3

JO

75,8

MA

72,2

TN

117,6

TR

102,5

ZZ

89,9

0707 00 05

JO

101,4

MA

76,9

TR

130,0

ZZ

102,8

0709 90 70

MA

125,9

TR

119,4

ZZ

122,7

0709 90 80

EG

91,5

ZZ

91,5

0805 10 20

EG

53,2

IL

53,6

MA

55,2

TN

48,8

TR

53,6

ZZ

52,9

0805 20 10

IL

175,0

MA

90,4

ZZ

132,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,2

EG

55,8

IL

72,6

JM

92,7

MA

81,5

TR

66,3

ZZ

69,7

0805 50 10

EG

88,6

IL

81,9

TR

75,0

ZZ

81,8

0808 10 80

CA

87,8

CL

60,3

CN

70,4

MK

24,7

US

124,8

ZZ

73,6

0808 20 50

CN

73,9

US

100,0

ZA

95,2

ZZ

89,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 2.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 90/2010,

1. veebruar 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 84/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 84/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 2. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 25, 29.1.2010, lk 123.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 2. veebruarist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 50,16 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 50,16 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 50,16 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 50,16 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,29 | 1,48 |
| 1701 99 10 (2) | 53,29 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,29 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

50,16

0,00

1701 11 90 (1)

50,16

0,00

1701 12 10 (1)

50,16

0,00

1701 12 90 (1)

50,16

0,00

1701 91 00 (2)

53,29

1,48

1701 99 10 (2)

53,29

0,00

1701 99 90 (2)

53,29

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 2.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/5

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/3/EL,

1. veebruar 2010,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil kosmeetikatooteid käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ III ja VI lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles konsulteerinud tarbijaohutuse komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tarbekaupade teaduskomitee (komisjoni otsuse 2008/721/EÜ (2) alusel asendatud tarbijaohutuse komiteega) 15. aprilli 2008. aasta arvamuses on järeldatud, et Ethyl Lauroyl Arginate HCl on tarbijatele ohutu, kui selle kasutamisel seepides, kõõmavastastes šampoonides ja mittepihustatavates deodorantides ei ületata suurimat lubatud sisaldust 0,8 %. Seepärast tuleks Ethyl Lauroyl Arginate HCl kanda direktiivi 76/768/EMÜ III lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Tarbekaupade teaduskomitee (komisjoni otsuse 2008/721/EÜ (2) alusel asendatud tarbijaohutuse komiteega) 15. aprilli 2008. aasta arvamuses on järeldatud, et Ethyl Lauroyl Arginate HCl on tarbijatele ohutu, kui selle kasutamisel seepides, kõõmavastastes šampoonides ja mittepihustatavates deodorantides ei ületata suurimat lubatud sisaldust 0,8 %. Seepärast tuleks Ethyl Lauroyl Arginate HCl kanda direktiivi 76/768/EMÜ III lisasse.

| (2) | Samas arvamuses esitas tarbekaupade teaduskomitee järelduse, et Ethyl Lauroyl Arginate HCl on tarbijatele ohutu, kui selle kasutamisel kosmeetikatoodete säilitusainena ei ületata suurimat lubatud sisaldust 0,4 %. Kõnealune komitee leidis siiski, et ainet ei tohiks kasutada huulehooldustoodetes, suuhügieenitoodetes ja aerosoolides, sest see võib põhjustada limaskestade või hingamisteede ärritust. Seepärast tuleks Ethyl Lauroyl Arginate HCl koos nimetatud piirangutega direktiivi 76/768/EMÜ VI lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Samas arvamuses esitas tarbekaupade teaduskomitee järelduse, et Ethyl Lauroyl Arginate HCl on tarbijatele ohutu, kui selle kasutamisel kosmeetikatoodete säilitusainena ei ületata suurimat lubatud sisaldust 0,4 %. Kõnealune komitee leidis siiski, et ainet ei tohiks kasutada huulehooldustoodetes, suuhügieenitoodetes ja aerosoolides, sest see võib põhjustada limaskestade või hingamisteede ärritust. Seepärast tuleks Ethyl Lauroyl Arginate HCl koos nimetatud piirangutega direktiivi 76/768/EMÜ VI lisasse.

| (3) | Seega tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/768/EMÜ III ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. septembril 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. märtsist 2011.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

1

(2)  ELT L 241, 10.9.2008, lk 21.

2

---

LISA

| 1. | Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas esitatud tabelisse lisatakse järgmine kanne:










  Viitenumber | Aine | Piirangud | Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rakendus- ja/või kasutusvaldkond | Suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes | Muud piirangud ja nõuded |
| a | b | c | d | e | f |
| „207 | Ethyl Lauroyl Arginate HCl (INCI) (1)

  Etüül-Να-dodekanoüül-L-arginaat-vesinikkloriid
  CASi nr 60372-77–2
  EÜ nr 434–630-6 | a) | seep |

1.

Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas esitatud tabelisse lisatakse järgmine kanne:

Viitenumber

Aine

Piirangud

Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatused

Rakendus- ja/või kasutusvaldkond

Suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes

Muud piirangud ja nõuded

a

b

c

d

e

f

„207

Ethyl Lauroyl Arginate HCl (INCI) (1)

Etüül-Να-dodekanoüül-L-arginaat-vesinikkloriid

CASi nr 60372-77–2

EÜ nr 434–630-6

a)

seep

| b) | kõõmavastased šampoonid |
| --- | --- |

b)

kõõmavastased šampoonid

| c) | deodorandid, mittepihustatavad |
| --- | --- |

c)

deodorandid, mittepihustatavad

0,8 %

Muudel eesmärkidel kui mikroorganismide arengu pidurdamiseks toodetes. Eesmärk peab olema tooteesituse põhjal selge.

| 2. | Direktiivi 76/768/EMÜ VI lisa 1. osas esitatud tabelisse lisatakse järgmine kanne:









  Viite number | Aine | Suurim lubatud sisaldus | Piirangud ja nõuded | Sildile trükitavad kasutustingimused ja hoiatused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e |
| „58 | Ethyl Lauroyl Arginate HCl (*) (2)

  Etüül-Να-dodekanoüül-L-arginaat-vesinikkloriid
  CASi nr 60372-77–2
  EÜ nr 434–630-6 | 0,4 % | Mitte kasutada huulehooldustoodetes, suuhügieenitoodetes ja aerosoolides. | |

2.

Direktiivi 76/768/EMÜ VI lisa 1. osas esitatud tabelisse lisatakse järgmine kanne:

Viite number

Aine

Suurim lubatud sisaldus

Piirangud ja nõuded

Sildile trükitavad kasutustingimused ja hoiatused

a

b

c

d

e

„58

Ethyl Lauroyl Arginate HCl (*) (2)

Etüül-Να-dodekanoüül-L-arginaat-vesinikkloriid

CASi nr 60372-77–2

EÜ nr 434–630-6

0,4 %

Mitte kasutada huulehooldustoodetes, suuhügieenitoodetes ja aerosoolides.

---

(1)  Säilitusainena, vt VI lisa 1. osa, kanne nr 58.”

(2)  Välja arvatud säilitusainena, vt III lisa 1. osa, kanne nr 207.”

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 2.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/8

---

KOMISJONI OTSUS,

23. september 2009,

abi kohta, mida Poola kavatseb anda äriühingule Dell Products (Poland) Sp. z o.o. C 46/08 (ex N 775/07)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6868 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/54/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (1),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (2) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 16. juuli 2007. aasta e-kirjaga teavitas Poola komisjoni eespool osutatud abimeetmest. 2. augustil 2007 toimus kohtumine Poola ametiasutustega. |
| --- | --- |

(1)

16. juuli 2007. aasta e-kirjaga teavitas Poola komisjoni eespool osutatud abimeetmest. 2. augustil 2007 toimus kohtumine Poola ametiasutustega.

| (2) | 24. detsembri 2007. aasta e-kirjaga teavitas Poola EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel komisjoni kavandatavast abist äriühingule Dell Products (Poland) Sp. z o.o. Juhtum registreeriti numbri N 775/07 all. |
| --- | --- |

(2)

24. detsembri 2007. aasta e-kirjaga teavitas Poola EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel komisjoni kavandatavast abist äriühingule Dell Products (Poland) Sp. z o.o. Juhtum registreeriti numbri N 775/07 all.

| (3) | 15. veebruari, 2. juuni ja 3. oktoobri 2008. aasta kirjadega palus komisjon lisateavet, mille Poola ametiasutused esitasid 18. aprilli, 1. juuli, 1. augusti, 6. augusti, 17. novembri ja 9. detsembri 2008. aasta kirjadega. 5. märtsil, 26. juunil ja 19. novembril 2008 toimusid kohtumised Poola ametiasutustega. |
| --- | --- |

(3)

15. veebruari, 2. juuni ja 3. oktoobri 2008. aasta kirjadega palus komisjon lisateavet, mille Poola ametiasutused esitasid 18. aprilli, 1. juuli, 1. augusti, 6. augusti, 17. novembri ja 9. detsembri 2008. aasta kirjadega. 5. märtsil, 26. juunil ja 19. novembril 2008 toimusid kohtumised Poola ametiasutustega.

| (4) | 10. detsembri 2008. aasta kirjaga teavitas komisjon Poolat otsusest algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus. Poola esitas menetluse algatamise otsuse kohta oma märkused 18. veebruari 2009. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(4)

10. detsembri 2008. aasta kirjaga teavitas komisjon Poolat otsusest algatada kõnealuse abi suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus. Poola esitas menetluse algatamise otsuse kohta oma märkused 18. veebruari 2009. aasta kirjas.

| (5) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

| (6) | Komisjon sai märkused Euroopa Parlamendi liikmelt Kathy Sinnottilt 24. veebruari 2009. aasta kirjaga, Delli konkurendilt Hewlett-Packardilt (edaspidi „HP”) 24. veebruari 2009. aasta kirjaga ja veel ühelt konkurendilt (4)2. märtsi ja 12. märtsi 2009. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai märkused Euroopa Parlamendi liikmelt Kathy Sinnottilt 24. veebruari 2009. aasta kirjaga, Delli konkurendilt Hewlett-Packardilt (edaspidi „HP”) 24. veebruari 2009. aasta kirjaga ja veel ühelt konkurendilt (4)2. märtsi ja 12. märtsi 2009. aasta kirjadega.

| (7) | 24. märtsi ja 2. aprilli 2009. aasta kirjadega edastas komisjon need märkused Poolale, andes talle võimaluse märkustele vastata; Poola tähelepanekud saadi 22. aprilli 2009. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(7)

24. märtsi ja 2. aprilli 2009. aasta kirjadega edastas komisjon need märkused Poolale, andes talle võimaluse märkustele vastata; Poola tähelepanekud saadi 22. aprilli 2009. aasta kirjaga.

| (8) | 25. mai 2009. aasta kirjaga ning 17. juuni ja 8. juuli 2009. aasta e-kirjadega palus komisjon lisateavet, mille Poola esitas 10. juuni 2009. aasta kirjaga ning 22. juuni, 13. juuli ja 10. augusti 2009. aasta e-kirjadega. |
| --- | --- |

(8)

25. mai 2009. aasta kirjaga ning 17. juuni ja 8. juuli 2009. aasta e-kirjadega palus komisjon lisateavet, mille Poola esitas 10. juuni 2009. aasta kirjaga ning 22. juuni, 13. juuli ja 10. augusti 2009. aasta e-kirjadega.

2.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja

| (9) | Abisaaja on äriühing Dell Products (Poland) Sp. z o.o. (edaspidi „Dell Poland”), (5) mis kuulub täielikult Dell Incile (USA) – 99,9 % osalus kuulub Dell Global BV-le (Madalmaad) ja 0,1 % osalus Dell International Holdings VIII BV-le (Madalmaad). |
| --- | --- |

(9)

Abisaaja on äriühing Dell Products (Poland) Sp. z o.o. (edaspidi „Dell Poland”), (5) mis kuulub täielikult Dell Incile (USA) – 99,9 % osalus kuulub Dell Global BV-le (Madalmaad) ja 0,1 % osalus Dell International Holdings VIII BV-le (Madalmaad).

2.2.   Investeerimisprojekt

| (10) | Dell Polandile Łódźi erimajandustsoonis elluviidavaks investeerimisprojektiks regionaalabi andmisega soovib Poola toetada Łódźi vojevoodkonna majandusarengut. |
| --- | --- |

(10)

Dell Polandile Łódźi erimajandustsoonis elluviidavaks investeerimisprojektiks regionaalabi andmisega soovib Poola toetada Łódźi vojevoodkonna majandusarengut.

| (11) | Łódźi vojevoodkond on väga ebasoodsas sotsiaalmajanduslikus olukorras piirkond, mis vastab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel regionaalabi saamise tingimustele, kusjuures aastateks 2007–2013 kinnitatud Poola regionaalabi kaardi kohaselt on regionaalabi standardne ülemmäär suurettevõtjate puhul 50 % abi brutoekvivalendist (6). |
| --- | --- |

(11)

Łódźi vojevoodkond on väga ebasoodsas sotsiaalmajanduslikus olukorras piirkond, mis vastab EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel regionaalabi saamise tingimustele, kusjuures aastateks 2007–2013 kinnitatud Poola regionaalabi kaardi kohaselt on regionaalabi standardne ülemmäär suurettevõtjate puhul 50 % abi brutoekvivalendist (6).

| (12) | Investeerimisprojekti käigus on plaanis rajada uus personaalarvutite (sh laua- ja sülearvutite) ja serverite tootmise tehas (7). Töö projektiga algas 2007. aastal; projekt kavatsetakse lõpetada 2012. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(12)

Investeerimisprojekti käigus on plaanis rajada uus personaalarvutite (sh laua- ja sülearvutite) ja serverite tootmise tehas (7). Töö projektiga algas 2007. aastal; projekt kavatsetakse lõpetada 2012. aasta lõpuks.

| (13) | Projekt hõlmab ligikaudu 1 200 otsese töökoha loomist (see arv võib kasvada 3 000ni) – sellel peaks olema positiivne mõju asjaomase piirkonna ja riigi majandusele. Piirkonda teevad kaudseid investeeringuid ligi 53 miljoni euro ulatuses eeldatavasti ka Dell Polandi tarnijad, äratades uute investorite, tootjate ja allhankijate huvi ning soodustades seega töökohtade loomist ja majanduslikku arengut veelgi. |
| --- | --- |

(13)

Projekt hõlmab ligikaudu 1 200 otsese töökoha loomist (see arv võib kasvada 3 000ni) – sellel peaks olema positiivne mõju asjaomase piirkonna ja riigi majandusele. Piirkonda teevad kaudseid investeeringuid ligi 53 miljoni euro ulatuses eeldatavasti ka Dell Polandi tarnijad, äratades uute investorite, tootjate ja allhankijate huvi ning soodustades seega töökohtade loomist ja majanduslikku arengut veelgi.

| (14) | Investeerimisprojekti abikõlblike kulude kogusumma moodustab nimiväärtuses 793 603 000 Poola zlotti (nüüdisväärtuses 189 578 180 eurot) (8). Abikõlblikud kulud arvutatakse investeerimiskulude alusel. Järgmises tabelis on esitatud abikõlblike kulude üksikasjalik jaotus aastate kaupa.

  Abikõlblikud kulud (miljonites zlottides, nimiväärtus)












  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kogusumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] (9) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 793,603 |

(14)

Investeerimisprojekti abikõlblike kulude kogusumma moodustab nimiväärtuses 793 603 000 Poola zlotti (nüüdisväärtuses 189 578 180 eurot) (8). Abikõlblikud kulud arvutatakse investeerimiskulude alusel. Järgmises tabelis on esitatud abikõlblike kulude üksikasjalik jaotus aastate kaupa.

Abikõlblikud kulud (miljonites zlottides, nimiväärtus)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Kogusumma

[...] (9)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

793,603

2.3.   Abi

| (15) | Poola ametiasutused on kinnitanud, et Dell esitas abitaotluse 2006. aasta mais. 19. septembril 2006 kirjutasid Poola ametiasutused ja Dell alla vastastikuse mõistmise memorandumile, millega määratakse kindlaks abi andmise tingimused. 13. novembri 2006. aasta kirjas märkis Poola majandusministeerium, et vastastikuse mõistmise memorandumi puhul on tegemist eellepinguga, mille alusel kinnitatakse, et abi andmise peab heaks kiitma komisjon. |
| --- | --- |

(15)

Poola ametiasutused on kinnitanud, et Dell esitas abitaotluse 2006. aasta mais. 19. septembril 2006 kirjutasid Poola ametiasutused ja Dell alla vastastikuse mõistmise memorandumile, millega määratakse kindlaks abi andmise tingimused. 13. novembri 2006. aasta kirjas märkis Poola majandusministeerium, et vastastikuse mõistmise memorandumi puhul on tegemist eellepinguga, mille alusel kinnitatakse, et abi andmise peab heaks kiitma komisjon.

| (16) | Abi kogusumma, mida Poola kavatseb Dell Polandile anda, (10) on nimiväärtuses 54,5 miljonit eurot, mis vastab vastastikuse mõistmise memorandumis osutatud vahetuskursi (11) järgi arvutatuna nimiväärtuses 216 365 000 zlotile, st abi osatähtsus on 27,81 % (12) abi brutoekvivalendist (nüüdisväärtuses). Abi kogusumma hõlmab järgmist (vt alljärgnev tabel):






  — | teatatud abi, mis sisaldab erinevas vormis erakorralist abi nimiväärtuses 159,92 miljonit zlotti ja koosneb järgmistest osadest:






  a) | alginvesteeringu toetus nimiväärtuses 94,64 miljonit zlotti; |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Abi kogusumma, mida Poola kavatseb Dell Polandile anda, (10) on nimiväärtuses 54,5 miljonit eurot, mis vastab vastastikuse mõistmise memorandumis osutatud vahetuskursi (11) järgi arvutatuna nimiväärtuses 216 365 000 zlotile, st abi osatähtsus on 27,81 % (12) abi brutoekvivalendist (nüüdisväärtuses). Abi kogusumma hõlmab järgmist (vt alljärgnev tabel):

—

teatatud abi, mis sisaldab erinevas vormis erakorralist abi nimiväärtuses 159,92 miljonit zlotti ja koosneb järgmistest osadest:

a)

alginvesteeringu toetus nimiväärtuses 94,64 miljonit zlotti;

| b) | töökohtade loomise toetus nimiväärtuses 54,08 miljonit zlotti; |
| --- | --- |

b)

töökohtade loomise toetus nimiväärtuses 54,08 miljonit zlotti;

| c) | Dell Polandi aastatel 2007–2017 maksmisele kuuluvate Łódźi erimajandustsooni haldustasude vähendamine 55 % võrra, mis vastab nimiväärtuses 6,2 miljonile zlotile; |
| --- | --- |

c)

Dell Polandi aastatel 2007–2017 maksmisele kuuluvate Łódźi erimajandustsooni haldustasude vähendamine 55 % võrra, mis vastab nimiväärtuses 6,2 miljonile zlotile;

| d) | elektriliini väljapoole Dell Polandile kuuluvat maatükki ümberpaigutamise kulud nimiväärtuses 5 miljonit zlotti; |
| --- | --- |

d)

elektriliini väljapoole Dell Polandile kuuluvat maatükki ümberpaigutamise kulud nimiväärtuses 5 miljonit zlotti;

| — | komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1628/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes) (13) kohaselt rakendatavate kehtivate abikavade alusel antavad maksuvabastused nimiväärtuses 56445000 zlotti:






  a) | vabastus ettevõtte tulumaksust aastatel 2008–2018 (antud kava XR 98/07 alusel), (14) mis vastab nimiväärtuses kuni 46,945 miljonile zlotile; |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1628/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes) (13) kohaselt rakendatavate kehtivate abikavade alusel antavad maksuvabastused nimiväärtuses 56445000 zlotti:

a)

vabastus ettevõtte tulumaksust aastatel 2008–2018 (antud kava XR 98/07 alusel), (14) mis vastab nimiväärtuses kuni 46,945 miljonile zlotile;

| b) | vabastus kinnisvaramaksust aastatel 2008–2018 (antud kava XR 164/07 alusel), (15) mis vastab nimiväärtuses 9,5 miljonile zlotile. |
| --- | --- |

b)

vabastus kinnisvaramaksust aastatel 2008–2018 (antud kava XR 164/07 alusel), (15) mis vastab nimiväärtuses 9,5 miljonile zlotile.

Abi kogusumma (miljonites zlottides, nimiväärtus)

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kogusumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alginvesteeringu toetus | — | — | 58,91 | 7,94 | 5,96 | 21,83 | — | — | — | — | — | 94,64 |
| Töökohtade loomise toetus | — | — | 23,27 | 10,26 | 20,55 | — | — | — | — | — | — | 54,08 |
| Erimajandustsooni haldustasude vähendamine | — | — | 1,4 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 6,2 |
| Elektriliini ümberpaigutamine | — | — | 5 | — | — | — | — | — | — | — | — | 5 |
| Vabastus ettevõtte tulumaksust (16) | : | : | : | : | : | : | : | : | : | : | : | 46,945 |
| Vabastus kinnisvaramaksust | — | — | 1,9 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 9,5 |
| Kokku | | | 90,48 | 19,75 | 28,06 | 23,38 | 1,55 | 1,55 | 1,55 | 1,55 | 1,55 | 216,365 |
| NB! Üheltki abisummalt ei tule maksta ettevõtte tulumaksu. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kogusumma

Alginvesteeringu toetus

—

—

58,91

7,94

5,96

21,83

—

—

—

—

—

94,64

Töökohtade loomise toetus

—

—

23,27

10,26

20,55

—

—

—

—

—

—

54,08

Erimajandustsooni haldustasude vähendamine

—

—

1,4

0,6

0,6

0,6

0,6

0,6

0,6

0,6

0,6

6,2

Elektriliini ümberpaigutamine

—

—

5

—

—

—

—

—

—

—

—

5

Vabastus ettevõtte tulumaksust (16)

:

:

:

:

:

:

:

:

:

:

:

46,945

Vabastus kinnisvaramaksust

—

—

1,9

0,95

0,95

0,95

0,95

0,95

0,95

0,95

0,95

9,5

Kokku

90,48

19,75

28,06

23,38

1,55

1,55

1,55

1,55

1,55

216,365

NB! Üheltki abisummalt ei tule maksta ettevõtte tulumaksu.

| (17) | Abi antakse tingimusel, et abisaaja käitab asjaomases kohas tootmisrajatist vähemalt viie aasta jooksul pärast investeeringute lõppemist ning et investeeringute kaudu loodud töökohad jäävad alles vähemalt viieks aastaks alates nende täitmisest. |
| --- | --- |

(17)

Abi antakse tingimusel, et abisaaja käitab asjaomases kohas tootmisrajatist vähemalt viie aasta jooksul pärast investeeringute lõppemist ning et investeeringute kaudu loodud töökohad jäävad alles vähemalt viieks aastaks alates nende täitmisest.

| (18) | Poola ametiasutused on lubanud tagada, et projektile ei anta samade abikõlblike kulude katteks kumuleeruvalt rahalist toetust muudest allikatest. |
| --- | --- |

(18)

Poola ametiasutused on lubanud tagada, et projektile ei anta samade abikõlblike kulude katteks kumuleeruvalt rahalist toetust muudest allikatest.

| (19) | Poola ametiasutused on lubanud esitada komisjonile kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse tegemist üksikasjaliku lõpparuande, mis sisaldab teavet makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõigi muude samas käitises või tehases käivitatud investeerimisprojektide kohta. |
| --- | --- |

(19)

Poola ametiasutused on lubanud esitada komisjonile kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse tegemist üksikasjaliku lõpparuande, mis sisaldab teavet makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõigi muude samas käitises või tehases käivitatud investeerimisprojektide kohta.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (20) | Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 („menetluse algatamise otsus”) väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kõnealune abi vastab aastateks 2007–2013 ettenähtud regionaalabi suuniste (17) punktile 68. |
| --- | --- |

(20)

Oma otsuses algatada ametlik uurimismenetlus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 („menetluse algatamise otsus”) väljendas komisjon kahtlust selle suhtes, kas kõnealune abi vastab aastateks 2007–2013 ettenähtud regionaalabi suuniste (17) punktile 68.

| (21) | Regionaalabi suuniste punkt 68 on sõnastatud järgmiselt:






  „68. | Kui kõigist allikatest saadav abi ületab 75 % abi ülemmäärast, mida 100 miljoni euro suuruse abikõlbliku investeeringu korral võib saada vastavalt abi andmise hetkel kehtivas heakskiidetud regionaalabi kaardis leiduvale suurte ettevõtete suhtes kohaldatavale abi tüüp-piirmäärale, ja kui:





  a) | abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomastel turgudel enne investeeringu tegemist või tema osa pärast investeeringu tegemist on üle 25 %, või |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Regionaalabi suuniste punkt 68 on sõnastatud järgmiselt:

„68.

a)

abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomastel turgudel enne investeeringu tegemist või tema osa pärast investeeringu tegemist on üle 25 %, või

| b) | projektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel on üle 5 % turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) SKT keskmise aastase kasvumäära, |
| --- | --- |

b)

projektiga saavutatud tootmisvõimsus mõõdetuna vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel on üle 5 % turu suurusest, välja arvatud juhul, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär viimasel viiel aastal ületab Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) SKT keskmise aastase kasvumäära,

siis kiidab komisjon investeeringuteks ettenähtud regionaalabi heaks alles pärast üksikajalikku kontrollimist, mis järgneb asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamisele, kontrollides, et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.”

| (22) | Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b osutatud kriteeriumide hindamiseks tuleb määratleda projektiga hõlmatud toodete, st lauaarvutite, sülearvutite ja serverite asjaomased tooteturud ja asjaomased geograafilised turud (18). |
| --- | --- |

(22)

Regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b osutatud kriteeriumide hindamiseks tuleb määratleda projektiga hõlmatud toodete, st lauaarvutite, sülearvutite ja serverite asjaomased tooteturud ja asjaomased geograafilised turud (18).

| (23) | Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 69 on vaja välja selgitada, millisele asjaomasele tooteturule iga kõnealune toode kuulub (19). Menetluse algatamise otsuse punktides 56–57 ja 63 märkis komisjon, et laua- ja sülearvutid ühelt poolt ning serverid teiselt poolt moodustavad eraldi tooteturud, kuna need kaks tootekategooriat ei ole vastastikku asendatavad. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 69 on vaja välja selgitada, millisele asjaomasele tooteturule iga kõnealune toode kuulub (19). Menetluse algatamise otsuse punktides 56–57 ja 63 märkis komisjon, et laua- ja sülearvutid ühelt poolt ning serverid teiselt poolt moodustavad eraldi tooteturud, kuna need kaks tootekategooriat ei ole vastastikku asendatavad.

| (24) | Selleks et kindlaks teha, kas projekt vastab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a sätestatud tingimusele (turuosa kriteerium), hindas komisjon kontserni tasandil Delli turuosa asjaomastel turgudel enne ja pärast investeeringu tegemist. Kuna investeerimisprojekt algas 2007. aastal ja peaks lõppema 2012. aasta lõpus, võttis komisjon võrdlusaastateks aastad 2006 ja 2013 (20). |
| --- | --- |

(24)

Selleks et kindlaks teha, kas projekt vastab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a sätestatud tingimusele (turuosa kriteerium), hindas komisjon kontserni tasandil Delli turuosa asjaomastel turgudel enne ja pärast investeeringu tegemist. Kuna investeerimisprojekt algas 2007. aastal ja peaks lõppema 2012. aasta lõpus, võttis komisjon võrdlusaastateks aastad 2006 ja 2013 (20).

3.1.   Lauaarvutite ja sülearvutite asjaomased tooteturud

| (25) | Lauaarvutite ja sülearvutite turumääratluse kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 61, et sarnaste omaduste, funktsioonide ja kasutusotstarbega lauaarvutitel ja sülearvutitel on märkimisväärne hinnavahe. Samuti märkis komisjon, et kuigi asendamine toimub esmajoones ühes suunas (lauaarvutitelt minnakse üle sülearvutitele), on teatava tarbijasegmendi puhul vähetõenäoline, et nad ühe toote teise vastu vahetavad. Komisjon nentis veel, et ühe toote asemel teise toote tootmisele ja turustamisele üleminekuga võivad sõltuvalt tootmise struktuurist ja tootjate müügitegevusest kaasneda märkimisväärsed kohanemiskulud. |
| --- | --- |

(25)

Lauaarvutite ja sülearvutite turumääratluse kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 61, et sarnaste omaduste, funktsioonide ja kasutusotstarbega lauaarvutitel ja sülearvutitel on märkimisväärne hinnavahe. Samuti märkis komisjon, et kuigi asendamine toimub esmajoones ühes suunas (lauaarvutitelt minnakse üle sülearvutitele), on teatava tarbijasegmendi puhul vähetõenäoline, et nad ühe toote teise vastu vahetavad. Komisjon nentis veel, et ühe toote asemel teise toote tootmisele ja turustamisele üleminekuga võivad sõltuvalt tootmise struktuurist ja tootjate müügitegevusest kaasneda märkimisväärsed kohanemiskulud.

| (26) | Seoses regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b sätestatud tingimustega (tootmisvõimsuse suurenemise kriteerium) märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 90, et projektiga saavutatav tootmisvõimsus ületab 5 % EMP turust, mõõdetuna kolme vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete (läbimüük) alusel (vt alljärgnev tabel).

  Projektiga saavutatav tootmisvõimsus (EMP) | 2007 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Personaalarvutid: | [0–1] % | [10–20] % |
| Lauaarvutid | 0,0 % | [10–20] % |
| Sülearvutid | [0–1] % | [10–20] % |
| Serverid (kogu sektor): | 0,0 % | [10–20] % |
| Allikas: International Data Centre andmed. |

(26)

Seoses regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b sätestatud tingimustega (tootmisvõimsuse suurenemise kriteerium) märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 90, et projektiga saavutatav tootmisvõimsus ületab 5 % EMP turust, mõõdetuna kolme vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete (läbimüük) alusel (vt alljärgnev tabel).

Projektiga saavutatav tootmisvõimsus (EMP)

2007

2012

Personaalarvutid:

[0–1] %

[10–20] %

Lauaarvutid

0,0 %

[10–20] %

Sülearvutid

[0–1] %

[10–20] %

Serverid (kogu sektor):

0,0 %

[10–20] %

Allikas: International Data Centre andmed.

| (27) | Seoses tootmisvõimsuse suurenemise kriteeriumi teise osaga märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktides 95 ja 96, et aastatel 2001–2006 oli lauaarvutite (mida peetakse eraldi tooteturuks) läbimüügi aastane kasvumäär väärtusena negatiivne ja seega väärtusena oluliselt alla SKP kasvumäära (21) (vt alljärgnev tabel).

  Läbimüügi aastane kasvumäär (2001–2006, EMP) | Ühikud | Väärtus (tehase tulu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Personaalarvutid: | 11,02 % | 4,10 % |
| Lauaarvutid | 3,00 % | –4,00 % |
| Sülearvutid | 28,60 % | 16,68 % |
| Serverid (kogu sektor): | 13,28 % | 7,82 % |
| Madalama jõudlusega serverid | 14,08 % | 3,47 % |
| Allikas: International Data Centre andmed. |

(27)

Seoses tootmisvõimsuse suurenemise kriteeriumi teise osaga märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktides 95 ja 96, et aastatel 2001–2006 oli lauaarvutite (mida peetakse eraldi tooteturuks) läbimüügi aastane kasvumäär väärtusena negatiivne ja seega väärtusena oluliselt alla SKP kasvumäära (21) (vt alljärgnev tabel).

Läbimüügi aastane kasvumäär (2001–2006, EMP)

Ühikud

Väärtus (tehase tulu)

Personaalarvutid:

11,02 %

4,10 %

Lauaarvutid

3,00 %

–4,00 %

Sülearvutid

28,60 %

16,68 %

Serverid (kogu sektor):

13,28 %

7,82 %

Madalama jõudlusega serverid

14,08 %

3,47 %

Allikas: International Data Centre andmed.

| (28) | Menetluse algatamise otsuse punktis 94 märkis komisjon, et kui lauaarvuteid ja sülearvuteid loetakse ühtseks tooteturuks, siis ei ületa abimeede regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b kindlaksmääratud kahte künnist. |
| --- | --- |

(28)

Menetluse algatamise otsuse punktis 94 märkis komisjon, et kui lauaarvuteid ja sülearvuteid loetakse ühtseks tooteturuks, siis ei ületa abimeede regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b kindlaksmääratud kahte künnist.

| (29) | Menetluse algatamise otsuse punktides 62 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas lauaarvutid ja sülearvutid moodustavad käesoleva otsuse tähenduses ühtse asjaomase tooteturu. |
| --- | --- |

(29)

Menetluse algatamise otsuse punktides 62 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas lauaarvutid ja sülearvutid moodustavad käesoleva otsuse tähenduses ühtse asjaomase tooteturu.

3.2.   Projektiga saavutatav tootmisvõimsus

| (30) | Menetluse algatamise otsuse punktides 98 ja 99 ning järgnevalt ametliku uurimismenetluse käigus kaalus komisjon, kas on võimalik piirata lauaarvutite puhul projektiga saavutatavat tootmisvõimsust 5 protsendini EMP turust või võtta seisukoht, et selline piiramine saavutatakse abisaaja koguvõimsust EMPs ja mitte ainult projektiga saavutatava tootmisvõimsuse mõju arvesse võttes, st tasakaalustades projektiga saavutatava tootmisvõimsuse vastavate tootmisvõimsuse vähendustega teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(30)

Menetluse algatamise otsuse punktides 98 ja 99 ning järgnevalt ametliku uurimismenetluse käigus kaalus komisjon, kas on võimalik piirata lauaarvutite puhul projektiga saavutatavat tootmisvõimsust 5 protsendini EMP turust või võtta seisukoht, et selline piiramine saavutatakse abisaaja koguvõimsust EMPs ja mitte ainult projektiga saavutatava tootmisvõimsuse mõju arvesse võttes, st tasakaalustades projektiga saavutatava tootmisvõimsuse vastavate tootmisvõimsuse vähendustega teistes liikmesriikides.

| (31) | Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuse punktides 99 ja 105 kahtlust selle suhtes, kas on asjakohane võtta arvesse mõju, mida projekt avaldas Delli koguvõimsusele EMPs, selle asemel et arvestada ainult Dell Polandi võimsuse suurenemist. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuse punktides 99 ja 105 kahtlust selle suhtes, kas on asjakohane võtta arvesse mõju, mida projekt avaldas Delli koguvõimsusele EMPs, selle asemel et arvestada ainult Dell Polandi võimsuse suurenemist.

3.3.   Mahunäitajate kasutamine kasvumäärade arvutamisel

| (32) | Komisjon nentis menetluse algatamise otsuse punktis 97, et kuigi üldiselt saab väärtuse näitajate alusel paremini kindlaks teha võimalikud languses olevad sektorid, ei pruugi väärtuse näitajate põhjal arvutatud kasvumäärad õigesti kajastada suhtelist dünaamilisust kõrgtehnoloogilistes sektorites, kus ühikuhindu kärbitakse peamiselt tiheda konkurentsi ja tehniliste muutuste tõttu. Samuti märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 100, et lauaarvutite väärtusenäitajates väljendatud keskmiste müügihindade langus näitab, et kõnealune turg, kus kvaliteeti pidevalt parandatakse ja uusi tooteid juurutatakse, on tugev. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon nentis menetluse algatamise otsuse punktis 97, et kuigi üldiselt saab väärtuse näitajate alusel paremini kindlaks teha võimalikud languses olevad sektorid, ei pruugi väärtuse näitajate põhjal arvutatud kasvumäärad õigesti kajastada suhtelist dünaamilisust kõrgtehnoloogilistes sektorites, kus ühikuhindu kärbitakse peamiselt tiheda konkurentsi ja tehniliste muutuste tõttu. Samuti märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 100, et lauaarvutite väärtusenäitajates väljendatud keskmiste müügihindade langus näitab, et kõnealune turg, kus kvaliteeti pidevalt parandatakse ja uusi tooteid juurutatakse, on tugev.

| (33) | Komisjon avaldas menetluse algatamise otsuse punktides 100 ja 105 kahtlust selle suhtes, kas ta saab oma hinnangus investeerimisprojektis hõlmatud toote regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b ette nähtud kasvumäärade arvutamisel toetuda ainuüksi mahunäitajatele. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon avaldas menetluse algatamise otsuse punktides 100 ja 105 kahtlust selle suhtes, kas ta saab oma hinnangus investeerimisprojektis hõlmatud toote regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b ette nähtud kasvumäärade arvutamisel toetuda ainuüksi mahunäitajatele.

3.4.   Serverite asjaomase tooteturu määratlus

| (34) | Seoses serverite turu määratlusega tegi komisjon menetluse algatamise otsuse punktides 65–67 kooskõlas varasemate ühinemisi käsitlevate otsustega (22) ettepaneku kasutada turu segmentimist tooteklassi ja hinnavahemiku alusel, jaotades turud järgmiselt: i) madala jõudlusega serverite turg, mis hõlmab süsteeme keskmise müügihinnaga alla 25 000 USA dollari; ii) keskmise jõudlusega serverite turg, mis hõlmab süsteeme keskmise müügihinnaga 25 000–499 999 dollarit; iii) kõrge jõudlusega serverite turg, mis hõlmab süsteeme keskmise müügihinnaga 500 000 dollarit ja rohkem. |
| --- | --- |

(34)

Seoses serverite turu määratlusega tegi komisjon menetluse algatamise otsuse punktides 65–67 kooskõlas varasemate ühinemisi käsitlevate otsustega (22) ettepaneku kasutada turu segmentimist tooteklassi ja hinnavahemiku alusel, jaotades turud järgmiselt: i) madala jõudlusega serverite turg, mis hõlmab süsteeme keskmise müügihinnaga alla 25 000 USA dollari; ii) keskmise jõudlusega serverite turg, mis hõlmab süsteeme keskmise müügihinnaga 25 000–499 999 dollarit; iii) kõrge jõudlusega serverite turg, mis hõlmab süsteeme keskmise müügihinnaga 500 000 dollarit ja rohkem.

| (35) | Siiski märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 69, et ta on varasemates ühinemisi käsitlevates otsustes (23) tõdenud, et serverid saab protsessoritüübi järgi jagada x86-põhisteks ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevateks serveriteks. Sellegipoolest märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 70, et kuigi tooteklassi ja hinnavahemiku järgi segmentimine ei pruugi kajastada kõiki konkurentsisuhteid serveriturul, kajastavad muud turumääratlused turudünaamikat veelgi vähemal määral. Kuna Dell tegutseb vaid madala jõudlusega serverite segmendis, märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 68, et arvesse tuleks võtta üksnes kõnealust segmenti. |
| --- | --- |

(35)

Siiski märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 69, et ta on varasemates ühinemisi käsitlevates otsustes (23) tõdenud, et serverid saab protsessoritüübi järgi jagada x86-põhisteks ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevateks serveriteks. Sellegipoolest märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 70, et kuigi tooteklassi ja hinnavahemiku järgi segmentimine ei pruugi kajastada kõiki konkurentsisuhteid serveriturul, kajastavad muud turumääratlused turudünaamikat veelgi vähemal määral. Kuna Dell tegutseb vaid madala jõudlusega serverite segmendis, märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 68, et arvesse tuleks võtta üksnes kõnealust segmenti.

| (36) | Seoses turuosa kriteeriumiga mainis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 83, et Delli osa personaalarvutite turust oli enne ja pärast investeeringute tegemist asjaomastel tooteturgudel ja asjaomastel geograafilistel turgudel nii mahu kui ka väärtuse järgi alla 25 % (vt alljärgnev tabel).

  Delli osa personaalarvutite turust | 2006 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| | Ühikud | Väärtus | Ühikud | Väärtus |
| Personaalarvutid – EMPs: | [10–20] % | [10–20] % | [10–20] % | [10–20] % |
| Lauaarvutid – EMPs | [10–20] % | [10–20] % | [10–20] % | [10–20] % |
| Sülearvutid – EMPs | [10–20] % | [10–20] % | [10–20] % | [10–20] % |
| Personaalarvutid – maailmas: | [10–20] % | [10–20] % | [10–20] % | [10–20] % |
| Lauaarvutid – maailmas | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| Sülearvutid – maailmas | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| Märkused: EMP näitajad ei hõlma Küprost, Eestit, Islandit, Lätit, Liechtensteini, Leedut, Luksemburgi, Maltat.

  Allikas: International Data Centre andmed, Delli prognoos. |

(36)

Seoses turuosa kriteeriumiga mainis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 83, et Delli osa personaalarvutite turust oli enne ja pärast investeeringute tegemist asjaomastel tooteturgudel ja asjaomastel geograafilistel turgudel nii mahu kui ka väärtuse järgi alla 25 % (vt alljärgnev tabel).

Delli osa personaalarvutite turust

2006

2012

Ühikud

Väärtus

Ühikud

Väärtus

Personaalarvutid – EMPs:

[10–20] %

[10–20] %

[10–20] %

[10–20] %

Lauaarvutid – EMPs

[10–20] %

[10–20] %

[10–20] %

[10–20] %

Sülearvutid – EMPs

[10–20] %

[10–20] %

[10–20] %

[10–20] %

Personaalarvutid – maailmas:

[10–20] %

[10–20] %

[10–20] %

[10–20] %

Lauaarvutid – maailmas

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

Sülearvutid – maailmas

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

Märkused: EMP näitajad ei hõlma Küprost, Eestit, Islandit, Lätit, Liechtensteini, Leedut, Luksemburgi, Maltat.

Allikas: International Data Centre andmed, Delli prognoos.

| (37) | Lähtudes x86-põhiste/muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite määratlusest, mainis komisjon seoses serveritega menetluse algatamise otsuse punktides 71 ja 86 siiski, et Delli osa serveriturust ületas 25 % (24) toote läbimüügist asjaomasel turul enne või pärast investeeringu tegemist üksnes siis, kui arvesse võeti Delli osa x86-põhiste serverite turusegmendist maailmas (vt alljärgnev tabel).

  Delli x86-põhiste serverite turuosa | Ühikud | Väärtus (klienditulu) | Väärtus (tehasetulu) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2006 | 2012 | 2006 | 2012 | 2006 | 2012 |
| EMPs | [20-25] % | : | : | : | : | : |
| Maailmas | [25-26] % | [25-28] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | : |
| Allikas: International Data Centre andmed, Delli prognoos. |

(37)

Lähtudes x86-põhiste/muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite määratlusest, mainis komisjon seoses serveritega menetluse algatamise otsuse punktides 71 ja 86 siiski, et Delli osa serveriturust ületas 25 % (24) toote läbimüügist asjaomasel turul enne või pärast investeeringu tegemist üksnes siis, kui arvesse võeti Delli osa x86-põhiste serverite turusegmendist maailmas (vt alljärgnev tabel).

Delli x86-põhiste serverite turuosa

Ühikud

Väärtus (klienditulu)

Väärtus (tehasetulu)

2006

2012

2006

2012

2006

2012

EMPs

[20-25] %

:

:

:

:

:

Maailmas

[25-26] %

[25-28] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

:

Allikas: International Data Centre andmed, Delli prognoos.

| (38) | Seepärast väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktides 72 ja 105 kahtlust selle suhtes, kas serverite segmentimist vastavalt tooteklassile/hinnavahemikule saab pidada õigeks turumääratluseks. |
| --- | --- |

(38)

Seepärast väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktides 72 ja 105 kahtlust selle suhtes, kas serverite segmentimist vastavalt tooteklassile/hinnavahemikule saab pidada õigeks turumääratluseks.

3.5.   Serverite asjaomane geograafiline turg

| (39) | Regionaalabi suuniste punktist 68 lähtudes peaks asjaomane geograafiline turg harilikult olema EMP (25). |
| --- | --- |

(39)

Regionaalabi suuniste punktist 68 lähtudes peaks asjaomane geograafiline turg harilikult olema EMP (25).

| (40) | Siiski, nagu märgitud põhjenduses 37, siis lähtudes x86-põhiste/muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite määratlusest ning lugedes serverite asjaomaseks geograafiliseks turuks maailmaturu, ületab Delli turuosa 25 % x86-põhiste serverite turusegmendist (vt menetluse algatamise otsuse punktid 71 ja 79–81). |
| --- | --- |

(40)

Siiski, nagu märgitud põhjenduses 37, siis lähtudes x86-põhiste/muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite määratlusest ning lugedes serverite asjaomaseks geograafiliseks turuks maailmaturu, ületab Delli turuosa 25 % x86-põhiste serverite turusegmendist (vt menetluse algatamise otsuse punktid 71 ja 79–81).

| (41) | Seepärast väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktides 78–81 ja 105 kahtlust selle suhtes, kas serverite asjaomane geograafiline turg peaks olema EMP või maailmaturg. |
| --- | --- |

(41)

Seepärast väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktides 78–81 ja 105 kahtlust selle suhtes, kas serverite asjaomane geograafiline turg peaks olema EMP või maailmaturg.

| (42) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuse punktis 108, et kui ametliku uurimise käigus antud teabe põhjal ei jõuta järeldusele, et abimeede vastab regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud tingimustele, peaks ta kõnealuse abimeetme kohta tegema süvahindamise. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuse punktis 108, et kui ametliku uurimise käigus antud teabe põhjal ei jõuta järeldusele, et abimeede vastab regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud tingimustele, peaks ta kõnealuse abimeetme kohta tegema süvahindamise.

| (43) | Seepärast palus komisjon Poolal esitada märkusi ja teavet abimeetme hindamise jaoks ning kutsus huvitatud isikuid esitama oma märkusi (vt menetluse algatamise otsuse punktid 107–109). Lisaks regionaalabi suuniste punktile 68 vastavuse suhtes väljendatud kahtluste kohta esitatavatele märkustele soovis komisjon süvahindamiseks teavet ka abi eesmärgi, asjakohasuse ja stimuleeriva toime, abimeetme proportsionaalsuse ja erainvesteeringute väljatõrjumise kohta ning mõju kohta kaubandusele (vt menetluse algatamise otsuse punkt 108). |
| --- | --- |

(43)

Seepärast palus komisjon Poolal esitada märkusi ja teavet abimeetme hindamise jaoks ning kutsus huvitatud isikuid esitama oma märkusi (vt menetluse algatamise otsuse punktid 107–109). Lisaks regionaalabi suuniste punktile 68 vastavuse suhtes väljendatud kahtluste kohta esitatavatele märkustele soovis komisjon süvahindamiseks teavet ka abi eesmärgi, asjakohasuse ja stimuleeriva toime, abimeetme proportsionaalsuse ja erainvesteeringute väljatõrjumise kohta ning mõju kohta kaubandusele (vt menetluse algatamise otsuse punkt 108).

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   Kathy Sinnotti märkused

| (44) | Kathy Sinnott väljendas kahtlust tootmistegevuse väidetava üleviimise suhtes Iirimaalt Poolasse. Samuti avaldas ta pahameelt selle üle, et kui Poola ametiasutused suutsid Dellile abi anda, siis Iirimaal ei olnud võimalik seda teha. |
| --- | --- |

(44)

Kathy Sinnott väljendas kahtlust tootmistegevuse väidetava üleviimise suhtes Iirimaalt Poolasse. Samuti avaldas ta pahameelt selle üle, et kui Poola ametiasutused suutsid Dellile abi anda, siis Iirimaal ei olnud võimalik seda teha.

4.2.   HP märkused

| (45) | HP märkused käsitlevad üksnes laua- ja sülearvutite ning serverite asjaomaste turgude määratlust. |
| --- | --- |

(45)

HP märkused käsitlevad üksnes laua- ja sülearvutite ning serverite asjaomaste turgude määratlust.

4.2.1.   Märkused laua- ja sülearvutite asjaomase tooteturu kohta

| (46) | HP on arvamusel, et personaalarvutite asjaomane tooteturg hõlmab lauaarvuteid, sülearvuteid (sh minisülearvutid), tööjaamu ja õhukesi kliente (thin clients). HP sõnul põhinevad need tooted samal või samaväärsel tehnoloogial, koosnevad sarnastest või samaväärsetest komponentidest ning on sarnase jõudlusega; samuti töötavad need samadel või samaväärsetel operatsioonisüsteemidel ja tarkvararakendustel ning neid saab kasutada samal või sarnasel otstarbel. |
| --- | --- |

(46)

HP on arvamusel, et personaalarvutite asjaomane tooteturg hõlmab lauaarvuteid, sülearvuteid (sh minisülearvutid), tööjaamu ja õhukesi kliente (thin clients). HP sõnul põhinevad need tooted samal või samaväärsel tehnoloogial, koosnevad sarnastest või samaväärsetest komponentidest ning on sarnase jõudlusega; samuti töötavad need samadel või samaväärsetel operatsioonisüsteemidel ja tarkvararakendustel ning neid saab kasutada samal või sarnasel otstarbel.

| (47) | HP on arvamusel, et nõudluse poolel on asendatavad järgmised tooted: lauaarvutid ja sülearvutid; kõrge jõudlusega lauaarvutid või sülearvutid ja tööjaamad (mobiilsed ja statsionaarsed tööjaamad); lauaarvutid või sülearvutid ja õhukesed kliendid (mobiilsed ja statsionaarsed õhukesed kliendid). HP märgib, et osutatud tooteid ei pruugi olla küll võimalik kõigil juhtudel üksteisega asendada, kuid et turumääratluse seisukohalt on asendatavuse tase märkimisväärne ja piisav. Samuti on HP arvamusel, et kui tõsta sülearvutite või minisülearvutite hinda võrreldes lauaarvutitega või vastupidi, hakkaks marginaalsed kliendid eelistama odavamat toodet ning selle tagajärjel jääks kõrgematest hindadest oodatav suurem tulu väiksema nõudluse tõttu saamata. |
| --- | --- |

(47)

HP on arvamusel, et nõudluse poolel on asendatavad järgmised tooted: lauaarvutid ja sülearvutid; kõrge jõudlusega lauaarvutid või sülearvutid ja tööjaamad (mobiilsed ja statsionaarsed tööjaamad); lauaarvutid või sülearvutid ja õhukesed kliendid (mobiilsed ja statsionaarsed õhukesed kliendid). HP märgib, et osutatud tooteid ei pruugi olla küll võimalik kõigil juhtudel üksteisega asendada, kuid et turumääratluse seisukohalt on asendatavuse tase märkimisväärne ja piisav. Samuti on HP arvamusel, et kui tõsta sülearvutite või minisülearvutite hinda võrreldes lauaarvutitega või vastupidi, hakkaks marginaalsed kliendid eelistama odavamat toodet ning selle tagajärjel jääks kõrgematest hindadest oodatav suurem tulu väiksema nõudluse tõttu saamata.

| (48) | HP on seisukohal, et ka pakkumise poolel on teatavad tooted asendatavad, sest paljud personaalarvutite tootjad tegutsevad kõigis neljas tootesegmendis ning saavad kiiresti teist toodet tootma ja teisi komponente hankima hakata, et asjaomase tootesegmendi muutuvates tingimustes toime tulla. HP arvates on lauaarvutite, sülearvutite, õhukeste klientide ja tööjaamade erinevatest keskmistest hindadest olenemata tegemist ühtse turuga. HP leiab, et toodete asendatavuse tõttu sõltuvad kõigi personaalarvuti toodete hinnad muude personaalarvuti toodete kategooriate hindadest. |
| --- | --- |

(48)

HP on seisukohal, et ka pakkumise poolel on teatavad tooted asendatavad, sest paljud personaalarvutite tootjad tegutsevad kõigis neljas tootesegmendis ning saavad kiiresti teist toodet tootma ja teisi komponente hankima hakata, et asjaomase tootesegmendi muutuvates tingimustes toime tulla. HP arvates on lauaarvutite, sülearvutite, õhukeste klientide ja tööjaamade erinevatest keskmistest hindadest olenemata tegemist ühtse turuga. HP leiab, et toodete asendatavuse tõttu sõltuvad kõigi personaalarvuti toodete hinnad muude personaalarvuti toodete kategooriate hindadest.

4.2.2.   Märkused serverite asjaomase tooteturu määratluse kohta

| (49) | HP ei võta serverite turu määratluse suhtes kindlat seisukohta, kuid leiab, et varasemates ühinemisi käsitlevates otsustes kasutatud turusegmentide asjakohasust ning serverite ühtse turu olemasolu võiks veel arutada. |
| --- | --- |

(49)

HP ei võta serverite turu määratluse suhtes kindlat seisukohta, kuid leiab, et varasemates ühinemisi käsitlevates otsustes kasutatud turusegmentide asjakohasust ning serverite ühtse turu olemasolu võiks veel arutada.

| (50) | HP arvates põhineb tooteklassist/hinnavahemikust lähtuv määratlus pigem konsultatsioonifirma IDC esitatud andmete kättesaadavusel ja segmentimisel kui põhjaliku turuanalüüsi kaalutlustel. |
| --- | --- |

(50)

HP arvates põhineb tooteklassist/hinnavahemikust lähtuv määratlus pigem konsultatsioonifirma IDC esitatud andmete kättesaadavusel ja segmentimisel kui põhjaliku turuanalüüsi kaalutlustel.

| (51) | HP arvates ei ole kõnealune turumääratlus asjakohane järgmistel põhjustel: i) hinnad on veel languses ja klientidele pole oluline mitte üksnes algne ostuhind, vaid ka edasiste kasutuskulude kogusumma; ii) tänu hajus-andmetöötluse ja skaleeritavate serverite turuletulekule saavad kliendid vahetada kõrgema jõudlusega serveri madalama jõudlusega serverite klastrite või võrkude vastu või skaleerida kasutusel olevaid servereid; iii) klientidel on võimalus asendada tooteid sama segmendi toodetega ja teiste segmentide toodetega ning nad kasutavad seda võimalust; iv) teatavaid töötlustoiminguid saab teha eri serveritüüpidega; v) kõigi serveriklasside serverid on turvalised ning keskmise või kõrge jõudlusega serverite usaldusväärsuse saab tagada nt liiasuse abil serveriklastrite ja -võrkude tehnilises lahenduses; vi) eri hinnaklassidesse kuuluvad serverid on pakkumise poolel asendatavad, arvestades et enamik suurtootjaid toodab kõigisse hinnaklassidesse kuuluvaid servereid; vii) on juhtumeid, kus serveriturule sisenevad uued tootjad, kes ei paista piirduvat kindla hinnaklassiga; viii) asendusahelate olemasolu ei osuta serverituru ümbermääratlemisele; ix) kõik piirid serverite omaduste ja jõudlusnäitajate katkematus hulgas on kunstlikud, kuna tundub, et konkreetsed hinnaklassid ei kajasta tõendatavaid tehnilisi või kaubanduslikke kaalutlusi. |
| --- | --- |

(51)

HP arvates ei ole kõnealune turumääratlus asjakohane järgmistel põhjustel: i) hinnad on veel languses ja klientidele pole oluline mitte üksnes algne ostuhind, vaid ka edasiste kasutuskulude kogusumma; ii) tänu hajus-andmetöötluse ja skaleeritavate serverite turuletulekule saavad kliendid vahetada kõrgema jõudlusega serveri madalama jõudlusega serverite klastrite või võrkude vastu või skaleerida kasutusel olevaid servereid; iii) klientidel on võimalus asendada tooteid sama segmendi toodetega ja teiste segmentide toodetega ning nad kasutavad seda võimalust; iv) teatavaid töötlustoiminguid saab teha eri serveritüüpidega; v) kõigi serveriklasside serverid on turvalised ning keskmise või kõrge jõudlusega serverite usaldusväärsuse saab tagada nt liiasuse abil serveriklastrite ja -võrkude tehnilises lahenduses; vi) eri hinnaklassidesse kuuluvad serverid on pakkumise poolel asendatavad, arvestades et enamik suurtootjaid toodab kõigisse hinnaklassidesse kuuluvaid servereid; vii) on juhtumeid, kus serveriturule sisenevad uued tootjad, kes ei paista piirduvat kindla hinnaklassiga; viii) asendusahelate olemasolu ei osuta serverituru ümbermääratlemisele; ix) kõik piirid serverite omaduste ja jõudlusnäitajate katkematus hulgas on kunstlikud, kuna tundub, et konkreetsed hinnaklassid ei kajasta tõendatavaid tehnilisi või kaubanduslikke kaalutlusi.

4.2.3.   Märkused serverite asjaomase geograafilise turu kohta

| (52) | HP arvates hõlmab serverite asjaomane geograafiline turg vähemalt EMPd ning võimalik, et kogu Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonda. HP leiab, et servereid turustatakse sageli piiriüleselt ja et rahvusvahelised kliendid võivad servereid soetada oma äranägemisel, kasutades pigem tsentraliseeritud kui delegeeritud hanget. HP kinnitusel on serveriturul märke paralleelkaubandusest ja hinnavahe pealt kasumi teenimisest, mis osutab sellele, et geograafilise turu kitsam määratlus ei oleks kohaldatav. |
| --- | --- |

(52)

HP arvates hõlmab serverite asjaomane geograafiline turg vähemalt EMPd ning võimalik, et kogu Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonda. HP leiab, et servereid turustatakse sageli piiriüleselt ja et rahvusvahelised kliendid võivad servereid soetada oma äranägemisel, kasutades pigem tsentraliseeritud kui delegeeritud hanget. HP kinnitusel on serveriturul märke paralleelkaubandusest ja hinnavahe pealt kasumi teenimisest, mis osutab sellele, et geograafilise turu kitsam määratlus ei oleks kohaldatav.

4.3.   Konkurendi märkused

| (53) | Ühelt teiselt konkurendilt saadud märkused käsitlevad turumääratlusega seotud küsimusi ja süvahindamise kriteeriume. |
| --- | --- |

(53)

Ühelt teiselt konkurendilt saadud märkused käsitlevad turumääratlusega seotud küsimusi ja süvahindamise kriteeriume.

4.3.1.   Märkus turumääratlusega seotud küsimuste kohta

4.3.1.1.   Märkused laua- ja sülearvutite asjaomase tooteturu kohta

| (54) | Konkurent on arvamusel, et laua- ja sülearvutid moodustavad eraldi tooteturud (st personaalarvutite sektor koosneb kahest eraldi tooteturust). Konkurent märgib, et laua- ja sülearvutite tehnilised näitajad erinevad oluliselt ja et üks peamistest eristavatest teguritest on mobiilsus. Konkurent märgib, et kuigi madala ja keskmise hinnaklassi lauaarvutite ja sülearvutite jõudlus ei erine oluliselt, on kõrge jõudlusega lauaarvutid endistviisi võimsamad kui ükskõik milline sülearvuti. |
| --- | --- |

(54)

Konkurent on arvamusel, et laua- ja sülearvutid moodustavad eraldi tooteturud (st personaalarvutite sektor koosneb kahest eraldi tooteturust). Konkurent märgib, et laua- ja sülearvutite tehnilised näitajad erinevad oluliselt ja et üks peamistest eristavatest teguritest on mobiilsus. Konkurent märgib, et kuigi madala ja keskmise hinnaklassi lauaarvutite ja sülearvutite jõudlus ei erine oluliselt, on kõrge jõudlusega lauaarvutid endistviisi võimsamad kui ükskõik milline sülearvuti.

| (55) | Konkurent märgib, et nõudluse seisukohalt on endiselt olemas mõnetine stabiilsus – teatavate klientide puhul on väga ebatõenäoline, et nad lauaarvutid sülearvutite vastu vahetavad või vastupidi. Konkurent märgib, et viimastel aastatel on sülearvuteid lauaarvutitega võrreldes rohkem ostma hakatud sõltumata sellest, et kõnealuse kahe toote hinnad endistviisi erinevad. Kui need kaks toodet moodustaksid ühtse turu, toimuksid konkurendi arvates suured muutused mõlemas suunas ning eelkõige mindaks sülearvutitelt üle lauaarvutitele nende hinna ja väärtuse pärast. Konkurent märgib, et kuigi mõlema toote hinnad aastatel 2006–2008 oluliselt langesid, pole lauaarvutite suhteline hinnalangus nii silmatorkav. Konkurendi arvamuse kohaselt ei näitaks müügihinna korrelatsiooni analüüs lauaarvutite ja sülearvutite vahel tugevat otsest hinnakorrelatsiooni. |
| --- | --- |

(55)

Konkurent märgib, et nõudluse seisukohalt on endiselt olemas mõnetine stabiilsus – teatavate klientide puhul on väga ebatõenäoline, et nad lauaarvutid sülearvutite vastu vahetavad või vastupidi. Konkurent märgib, et viimastel aastatel on sülearvuteid lauaarvutitega võrreldes rohkem ostma hakatud sõltumata sellest, et kõnealuse kahe toote hinnad endistviisi erinevad. Kui need kaks toodet moodustaksid ühtse turu, toimuksid konkurendi arvates suured muutused mõlemas suunas ning eelkõige mindaks sülearvutitelt üle lauaarvutitele nende hinna ja väärtuse pärast. Konkurent märgib, et kuigi mõlema toote hinnad aastatel 2006–2008 oluliselt langesid, pole lauaarvutite suhteline hinnalangus nii silmatorkav. Konkurendi arvamuse kohaselt ei näitaks müügihinna korrelatsiooni analüüs lauaarvutite ja sülearvutite vahel tugevat otsest hinnakorrelatsiooni.

| (56) | Samuti märgib konkurent, et kõnealuse kahe toote tootmises, turustamises ja levitamises on teatavaid olulisi erinevusi. Konkurent märgib, et ühe toote tootmiselt teise tootmisele üleminek nõuab teatavaid investeeringuid ja üsna palju aega ning et see on pikaajalist kasumlikkust ja turupositsiooni silmas pidades tehtav strateegiline otsus. Konkurendi arvamuse kohaselt seisavad suuremad personaalarvutite tootjad tootmise väljavahetamisel silmitsi märkimisväärsete takistustega, nagu on näidanud minisülearvutite turuleilmumine 2007. aastal, kui turgu valitsevatel tootjatel ei õnnestunud sarnaste toodete turustamisel piisavalt kiiresti reageerida. Konkurent märgib, et kui pakkumise poolel ei oleks üleminekuga ühelt tootelt teisele kaasnenud tehnilisi, kaubanduslikke ja rahalisi takistusi, oleks reageering olnud kiirem. |
| --- | --- |

(56)

Samuti märgib konkurent, et kõnealuse kahe toote tootmises, turustamises ja levitamises on teatavaid olulisi erinevusi. Konkurent märgib, et ühe toote tootmiselt teise tootmisele üleminek nõuab teatavaid investeeringuid ja üsna palju aega ning et see on pikaajalist kasumlikkust ja turupositsiooni silmas pidades tehtav strateegiline otsus. Konkurendi arvamuse kohaselt seisavad suuremad personaalarvutite tootjad tootmise väljavahetamisel silmitsi märkimisväärsete takistustega, nagu on näidanud minisülearvutite turuleilmumine 2007. aastal, kui turgu valitsevatel tootjatel ei õnnestunud sarnaste toodete turustamisel piisavalt kiiresti reageerida. Konkurent märgib, et kui pakkumise poolel ei oleks üleminekuga ühelt tootelt teisele kaasnenud tehnilisi, kaubanduslikke ja rahalisi takistusi, oleks reageering olnud kiirem.

4.3.1.2.   Märkused projektiga saavutatava tootmisvõimsuse kohta

| (57) | Konkurent leiab, et abist teatamisel käsitleti Poolas tehtavat investeeringut ja et seepärast tuleb komisjonil hinnata selle konkreetse investeeringu mõju. |
| --- | --- |

(57)

Konkurent leiab, et abist teatamisel käsitleti Poolas tehtavat investeeringut ja et seepärast tuleb komisjonil hinnata selle konkreetse investeeringu mõju.

4.3.1.3.   Märkused mahunäitajate kasutamise kohta kasvumäärade arvutamisel

| (58) | Konkurent väidab, et mahunäitajad ei ole abi nõuetekohasuse üksikasjalikust tõendamisest loobumise põhjendamiseks piisav alus, ja on arvamusel, et lauaarvutite turu toimimise tõhusa võrdlusalusena tuleks kasutada väärtusel põhinevat läbimüügi kasvu (26). |
| --- | --- |

(58)

Konkurent väidab, et mahunäitajad ei ole abi nõuetekohasuse üksikasjalikust tõendamisest loobumise põhjendamiseks piisav alus, ja on arvamusel, et lauaarvutite turu toimimise tõhusa võrdlusalusena tuleks kasutada väärtusel põhinevat läbimüügi kasvu (26).

| (59) | Eelkõige märgib konkurent, et väärtuse näitajad annavad tõesema pildi nii turu praegusest toimimisest kui ka tulevastest arenguväljavaadetest. Võimalikule müügimahtude suurenemisele vaatamata peletab müügiväärtuse vähenemine, mis toob kaasa saadavate tulude languse, eemale uued turule sisenejad, muudab turgu valitsevatele tootjatele äritegevuse laiendamise ebahuvitavaks ja lõpptulemusena soodustab turu koondumist või teatavate tootjate asjaomaselt turult lahkumist. |
| --- | --- |

(59)

Eelkõige märgib konkurent, et väärtuse näitajad annavad tõesema pildi nii turu praegusest toimimisest kui ka tulevastest arenguväljavaadetest. Võimalikule müügimahtude suurenemisele vaatamata peletab müügiväärtuse vähenemine, mis toob kaasa saadavate tulude languse, eemale uued turule sisenejad, muudab turgu valitsevatele tootjatele äritegevuse laiendamise ebahuvitavaks ja lõpptulemusena soodustab turu koondumist või teatavate tootjate asjaomaselt turult lahkumist.

| (60) | Konkurent märgib, et tõhusalt toimival ja kasvaval turul tasakaalustab keskmiste müügihindade languse müügimahu kasv, vältides võimalikku kogutulu kaotust. Üksnes ebatõhusal turul põhjustab keskmiste müügihindade langus paratamatult ka müügiväärtuse vähenemist. Sülearvutite turul on keskmised müügihinnad samuti langenud, kuid tänu mahu märkimisväärsele suurenemisele ei ole müügiväärtus perioodi jooksul vähenenud. |
| --- | --- |

(60)

Konkurent märgib, et tõhusalt toimival ja kasvaval turul tasakaalustab keskmiste müügihindade languse müügimahu kasv, vältides võimalikku kogutulu kaotust. Üksnes ebatõhusal turul põhjustab keskmiste müügihindade langus paratamatult ka müügiväärtuse vähenemist. Sülearvutite turul on keskmised müügihinnad samuti langenud, kuid tänu mahu märkimisväärsele suurenemisele ei ole müügiväärtus perioodi jooksul vähenenud.

4.3.1.4.   Märkused serverite asjaomase tooteturu määratluse kohta

| (61) | Konkurendi arvamuse kohaselt peaks serverituru asjakohane määratlus tuginema käsustikuarhitektuurile (x86-põhised/muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid). |
| --- | --- |

(61)

Konkurendi arvamuse kohaselt peaks serverituru asjakohane määratlus tuginema käsustikuarhitektuurile (x86-põhised/muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid).

| (62) | Konkurent on seisukohal, et x86-põhistest / muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevatest serveritest lähtuv määratlus on asjaomases tööstusharus standardvahend serverite klassifitseerimiseks – seda kasutavad tootjad, kliendid ja turuanalüütikud. Konkurendi arvates on serverisektor selgelt jagatud kahe eri tootetüübi vahel, mis põhinevad kahel eri tehnoloogial: x86-põhised serverid, mis kasutavad tööstusharu standardarhitektuuri, ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid, mis kasutavad mõnda muud arhitektuuri. Konkurent rõhutab, et need kaks toodet erinevad oma olemuselt tehniliste näitajate poolest ning et sellest erinevusest sõltuvad nende jõudlus, funktsioonid, lõppkasutusala, tootmine ja kliendisegmendid, kellele neid turustatakse ja müüakse. |
| --- | --- |

(62)

Konkurent on seisukohal, et x86-põhistest / muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevatest serveritest lähtuv määratlus on asjaomases tööstusharus standardvahend serverite klassifitseerimiseks – seda kasutavad tootjad, kliendid ja turuanalüütikud. Konkurendi arvates on serverisektor selgelt jagatud kahe eri tootetüübi vahel, mis põhinevad kahel eri tehnoloogial: x86-põhised serverid, mis kasutavad tööstusharu standardarhitektuuri, ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid, mis kasutavad mõnda muud arhitektuuri. Konkurent rõhutab, et need kaks toodet erinevad oma olemuselt tehniliste näitajate poolest ning et sellest erinevusest sõltuvad nende jõudlus, funktsioonid, lõppkasutusala, tootmine ja kliendisegmendid, kellele neid turustatakse ja müüakse.

| (63) | Konkurent nõustub komisjoni eespool osutatud HP/Compaqi ühinemist käsitlevas otsuses väljendatud seisukohaga, mille kohaselt ei võimalda hinnaklassidel põhinevad turumääratlused „täielikult kajastada kõiki konkurentsisuhteid tehnoloogiliselt dünaamilisel serveriturul”. Konkurent märgib, et serverite arhitektuurid erinevad üksteisest tehniliselt ja jõudluse poolest. Konkurendi arvates jäävad x86-põhised serverid tavapärases andmetöötluses tööstusstandardiks, aga nõudlikumate funktsioonide täitmiseks neid kasutada ei saa. Muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid suudavad täita funktsioone, mida Inteli originaaltehnoloogiaga piiratud x86-põhised serverid täita ei suuda. X86-põhised ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid on võrreldavad üksnes väga üldisel tasandil. X86-põhiseid servereid kasutatakse peamiselt levinumate ja vähem nõudlike toimingute jaoks, samas kui muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid on tõenäoliselt mõeldud keerulisemaks andmetöötluseks. |
| --- | --- |

(63)

Konkurent nõustub komisjoni eespool osutatud HP/Compaqi ühinemist käsitlevas otsuses väljendatud seisukohaga, mille kohaselt ei võimalda hinnaklassidel põhinevad turumääratlused „täielikult kajastada kõiki konkurentsisuhteid tehnoloogiliselt dünaamilisel serveriturul”. Konkurent märgib, et serverite arhitektuurid erinevad üksteisest tehniliselt ja jõudluse poolest. Konkurendi arvates jäävad x86-põhised serverid tavapärases andmetöötluses tööstusstandardiks, aga nõudlikumate funktsioonide täitmiseks neid kasutada ei saa. Muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid suudavad täita funktsioone, mida Inteli originaaltehnoloogiaga piiratud x86-põhised serverid täita ei suuda. X86-põhised ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid on võrreldavad üksnes väga üldisel tasandil. X86-põhiseid servereid kasutatakse peamiselt levinumate ja vähem nõudlike toimingute jaoks, samas kui muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid on tõenäoliselt mõeldud keerulisemaks andmetöötluseks.

| (64) | Samal ajal kui muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid ulatuvad lihtsamatest miniarvutitest väga keeruliste suurarvutiteni, ei ole see nii x86-põhiste serverite puhul, kus kõrge jõudlusega andmetöötlust kasutatakse harva. Kui äriühingul on igapäevaste standardsete ja vähenõudlike andmetöötlusfunktsioonide täitmiseks kasutusel hulk x86-põhiseid servereid, võiks ta investeerida muul käsustikuarhitektuuril põhinevasse serverisse, mis majutaks suurt funktsioonide (nt raamatupidamine või arvutigraafika) kogumit. Kuigi klient võib kasutada kahte serveritüüpi samaaegselt, toimivad x86-põhised ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid siiski eraldi, täidavad eri toiminguid ega vaheta omavahel infot. Konkurent märgib, et x86-põhised serverid kasutavad üldiselt tööstusstandardi Microsoft Windows Server rakendusi, muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid piirduvad aga tavaliselt firmasiseste operatsioonisüsteemide või UNIXiga. Suurem osa tarkvarast loodi algselt x86-põhistele serveritele ning ei sobi muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevates serverites kasutamiseks. |
| --- | --- |

(64)

Samal ajal kui muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid ulatuvad lihtsamatest miniarvutitest väga keeruliste suurarvutiteni, ei ole see nii x86-põhiste serverite puhul, kus kõrge jõudlusega andmetöötlust kasutatakse harva. Kui äriühingul on igapäevaste standardsete ja vähenõudlike andmetöötlusfunktsioonide täitmiseks kasutusel hulk x86-põhiseid servereid, võiks ta investeerida muul käsustikuarhitektuuril põhinevasse serverisse, mis majutaks suurt funktsioonide (nt raamatupidamine või arvutigraafika) kogumit. Kuigi klient võib kasutada kahte serveritüüpi samaaegselt, toimivad x86-põhised ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid siiski eraldi, täidavad eri toiminguid ega vaheta omavahel infot. Konkurent märgib, et x86-põhised serverid kasutavad üldiselt tööstusstandardi Microsoft Windows Server rakendusi, muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid piirduvad aga tavaliselt firmasiseste operatsioonisüsteemide või UNIXiga. Suurem osa tarkvarast loodi algselt x86-põhistele serveritele ning ei sobi muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevates serverites kasutamiseks.

| (65) | Seoses toodete asendatavusega nõudluse poolel väidab konkurent, et klientide ostuharjumused on näidanud, et x86-põhised ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid on jõudluse erinevuse tõttu kliendiprofiilist ja ettenähtud praktilistest kasutusaladest lähtudes eraldiseisvate turgude huvisfääris. Tavaliselt ostab äriühing mitu x86-põhist serverit, kuid võib-olla vaid ühe muul käsustikuarhitektuuril põhineva serveri, mida hoitakse pigem kõrge jõudlusega andmetöötlustoiminguteks kui igapäevaseks kasutamiseks. Teatavad äriühingud aga ei kasuta muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevaid servereid, vaid ainult x86-põhist tehnoloogiat. Arvutisüsteemide arhitektuuri erinevuste tõttu tekitab toodete asendamine nõudluse poolel olulisi tehnilisi takistusi, millega kaasneb märkimisväärne finantsmõju, kuna x86-põhiselt serverilt muul käsustikuarhitektuuril põhinevale serverile ülemineku tagajärjeks on tõenäoliselt ühtse terviku puudumine, kõrgemad tugiteenuste kulud ja töökatkestus uue tehnoloogia paigaldamisel. Muul käsustikuarhitektuuril põhineva serveri enda tegeliku hinna kõrval tuleb seejärel kanda ümberlülitamisega seotud haldustoe- ja koolituskulusid, kuna vaja on uusi erialateadmisi. Edaspidi võib praktilisi probleeme esineda sisuedastuse piirangute ja riistvara või tarkvara ühildamatuse tõttu ning litsentside hankimisel. Otsus soetada x86-põhine või muul käsustikuarhitektuuril põhinev server sõltub lõppkokkuvõttes serveri lõppkasutajast, nõutavast jõudlustasemest ja samuti ühilduvusega seotud kaalutlustest. Serveri hind on teisejärguline. |
| --- | --- |

(65)

Seoses toodete asendatavusega nõudluse poolel väidab konkurent, et klientide ostuharjumused on näidanud, et x86-põhised ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid on jõudluse erinevuse tõttu kliendiprofiilist ja ettenähtud praktilistest kasutusaladest lähtudes eraldiseisvate turgude huvisfääris. Tavaliselt ostab äriühing mitu x86-põhist serverit, kuid võib-olla vaid ühe muul käsustikuarhitektuuril põhineva serveri, mida hoitakse pigem kõrge jõudlusega andmetöötlustoiminguteks kui igapäevaseks kasutamiseks. Teatavad äriühingud aga ei kasuta muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevaid servereid, vaid ainult x86-põhist tehnoloogiat. Arvutisüsteemide arhitektuuri erinevuste tõttu tekitab toodete asendamine nõudluse poolel olulisi tehnilisi takistusi, millega kaasneb märkimisväärne finantsmõju, kuna x86-põhiselt serverilt muul käsustikuarhitektuuril põhinevale serverile ülemineku tagajärjeks on tõenäoliselt ühtse terviku puudumine, kõrgemad tugiteenuste kulud ja töökatkestus uue tehnoloogia paigaldamisel. Muul käsustikuarhitektuuril põhineva serveri enda tegeliku hinna kõrval tuleb seejärel kanda ümberlülitamisega seotud haldustoe- ja koolituskulusid, kuna vaja on uusi erialateadmisi. Edaspidi võib praktilisi probleeme esineda sisuedastuse piirangute ja riistvara või tarkvara ühildamatuse tõttu ning litsentside hankimisel. Otsus soetada x86-põhine või muul käsustikuarhitektuuril põhinev server sõltub lõppkokkuvõttes serveri lõppkasutajast, nõutavast jõudlustasemest ja samuti ühilduvusega seotud kaalutlustest. Serveri hind on teisejärguline.

| (66) | Seoses toodete asendatavusega pakkumise poolel väidab konkurent, et tootjad peavad x86-põhiseid ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevaid servereid eraldiseisvateks tooteturgudeks. Peaaegu iga uus viimastel aastatel serverisektorisse sisenenu on astunud ainult x86-põhiste serverite turule. Kui x86-põhiste ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite tootmis-, turustamis- ja levitamisprotsessid oleksid sarnased, tarniks uus serverisektorisse siseneja mõlemat toodet. Kasumlikkuse mõttes köidab tootjaid enam x86-põhiste serverite turg. Turg on suurem ega ole nii koondunud – seal on arvukalt x86-põhiste serverite tootjaid. Muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite kliendibaasi piiratuse tõttu on tootjatel raske saavutada selliseid müügimahtusid, mis teeksid turule sisenemise lühiajalises ja keskpikas perspektiivis kasumlikuks ja tulusaks. Pakkumise poolel on x86-põhiste serverite muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serveritega asendamise stiimulid piiratud, isegi kui uue tootmise alustamisel puuduvad tehnilised takistused. |
| --- | --- |

(66)

Seoses toodete asendatavusega pakkumise poolel väidab konkurent, et tootjad peavad x86-põhiseid ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevaid servereid eraldiseisvateks tooteturgudeks. Peaaegu iga uus viimastel aastatel serverisektorisse sisenenu on astunud ainult x86-põhiste serverite turule. Kui x86-põhiste ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite tootmis-, turustamis- ja levitamisprotsessid oleksid sarnased, tarniks uus serverisektorisse siseneja mõlemat toodet. Kasumlikkuse mõttes köidab tootjaid enam x86-põhiste serverite turg. Turg on suurem ega ole nii koondunud – seal on arvukalt x86-põhiste serverite tootjaid. Muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite kliendibaasi piiratuse tõttu on tootjatel raske saavutada selliseid müügimahtusid, mis teeksid turule sisenemise lühiajalises ja keskpikas perspektiivis kasumlikuks ja tulusaks. Pakkumise poolel on x86-põhiste serverite muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serveritega asendamise stiimulid piiratud, isegi kui uue tootmise alustamisel puuduvad tehnilised takistused.

4.3.1.5.   Märkused serverite asjaomase geograafilise turu kohta

| (67) | Konkurent arvab, et serverite asjaomane geograafiline turg on maailmaturg või hõlmab vähemalt EMPd ja USAd, pidades silmas USA ja EMP hindade korrelatsiooni ning nende piirkondade vahelise kaubanduse taset. |
| --- | --- |

(67)

Konkurent arvab, et serverite asjaomane geograafiline turg on maailmaturg või hõlmab vähemalt EMPd ja USAd, pidades silmas USA ja EMP hindade korrelatsiooni ning nende piirkondade vahelise kaubanduse taset.

| (68) | Peale selle märgib konkurent, et serverite ülemaailmses kaubanduses ei ole olulisi takistusi. Sellega seoses märgib konkurent, et serveritega USA, Aasia ja EMP vahel toimuva kauplemise tase annab mõista, et see äri on tulus. Konkurent märgib, et suurem osa tootjatest tegutseb maailmaturul ning tarnib nii USAs kui ka EMPs, kuna serverid on täielikult ühilduvad (puuduvad tehnilised takistused, koostalitlusvõime on täielik) ja neid müüakse sarnastes hinnavahemikes. |
| --- | --- |

(68)

Peale selle märgib konkurent, et serverite ülemaailmses kaubanduses ei ole olulisi takistusi. Sellega seoses märgib konkurent, et serveritega USA, Aasia ja EMP vahel toimuva kauplemise tase annab mõista, et see äri on tulus. Konkurent märgib, et suurem osa tootjatest tegutseb maailmaturul ning tarnib nii USAs kui ka EMPs, kuna serverid on täielikult ühilduvad (puuduvad tehnilised takistused, koostalitlusvõime on täielik) ja neid müüakse sarnastes hinnavahemikes.

4.3.2.   Märkused süvahindamise kriteeriumide kohta

| (69) | Süvahindamise kriteeriumidega seoses on konkurent arvamusel, et kõnealune abi moonutab ühisturul konkurentsi ja avaldab negatiivset mõju kaubandusele. Konkurendi seisukoha järgi saab abist kasu äriühing, millel on turuvõim. Eelkõige väidab konkurent, et abi suurendab tootmisvõimsust langeval turul ja tugevdab Delli positsiooni turul, kus tema osa pakkumisest on üle 25 %. Konkurent väidab, et abi aitab üksnes langeval turul tootmist säilitada; eeldatavasti soodustab see ebamõistlike ja ebaökonoomsete otsuste tegemist seoses tootmise asukoha ja nii riigi- kui ka eraressursside eraldamisega ning moonutab tõsiselt stiimuleid ja konkurentsi turul. Konkurent on arvamusel, et abil puudub igasugune stimuleeriv toime, sest tema meelest oleks Dell Poolasse nagunii investeerinud. Konkurendi arvamuse kohaselt näitab see seda, et erakorralise abi kasutamine ei ole sugugi asjakohane ega vajalik. Samuti on konkurent arvamusel, et abi ei ole proportsionaalne, kuna konkurentidele selline abi kättesaadav ei ole. Lõpuks on konkurent seisukohal, et abi positiivne mõju on piiratud ja suuresti küsitav ega korva abi negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(69)

Süvahindamise kriteeriumidega seoses on konkurent arvamusel, et kõnealune abi moonutab ühisturul konkurentsi ja avaldab negatiivset mõju kaubandusele. Konkurendi seisukoha järgi saab abist kasu äriühing, millel on turuvõim. Eelkõige väidab konkurent, et abi suurendab tootmisvõimsust langeval turul ja tugevdab Delli positsiooni turul, kus tema osa pakkumisest on üle 25 %. Konkurent väidab, et abi aitab üksnes langeval turul tootmist säilitada; eeldatavasti soodustab see ebamõistlike ja ebaökonoomsete otsuste tegemist seoses tootmise asukoha ja nii riigi- kui ka eraressursside eraldamisega ning moonutab tõsiselt stiimuleid ja konkurentsi turul. Konkurent on arvamusel, et abil puudub igasugune stimuleeriv toime, sest tema meelest oleks Dell Poolasse nagunii investeerinud. Konkurendi arvamuse kohaselt näitab see seda, et erakorralise abi kasutamine ei ole sugugi asjakohane ega vajalik. Samuti on konkurent arvamusel, et abi ei ole proportsionaalne, kuna konkurentidele selline abi kättesaadav ei ole. Lõpuks on konkurent seisukohal, et abi positiivne mõju on piiratud ja suuresti küsitav ega korva abi negatiivset mõju.

| (70) | Konkurendi märkused süvahindamise kriteeriumide kohta esitatakse täpsemalt käesoleva otsuse alajao 6.7 asjaomaste pealkirjade all. |
| --- | --- |

(70)

Konkurendi märkused süvahindamise kriteeriumide kohta esitatakse täpsemalt käesoleva otsuse alajao 6.7 asjaomaste pealkirjade all.

5.   POOLA MÄRKUSED

5.1.   Märkused menetluse algatamise otsuse kohta

5.1.1.   Üldised märkused

| (71) | Poola ametiasutused andsid taustateavet Delli 2006. aasta otsuse kohta ehitada uus tehas, võttes arvesse vajadust suurendada tootmisvõimsust prognoositava nõudluse täitmiseks. Samuti andsid nad teavet Łódźi vojevoodkonda tehtavaid investeeringuid käsitleva Delli otsuse, Poola valitsusega lepingu sõlmimise ja kavandatavast abist teatamise ajakava kohta. Poola ametiasutused selgitasid Delli 2008. aasta tootmisvõimsuse ülevaadet ja Delli otsust vähendada põhitootmistegevust Iirimaal Limericki tehases või see lõpetada. |
| --- | --- |

(71)

Poola ametiasutused andsid taustateavet Delli 2006. aasta otsuse kohta ehitada uus tehas, võttes arvesse vajadust suurendada tootmisvõimsust prognoositava nõudluse täitmiseks. Samuti andsid nad teavet Łódźi vojevoodkonda tehtavaid investeeringuid käsitleva Delli otsuse, Poola valitsusega lepingu sõlmimise ja kavandatavast abist teatamise ajakava kohta. Poola ametiasutused selgitasid Delli 2008. aasta tootmisvõimsuse ülevaadet ja Delli otsust vähendada põhitootmistegevust Iirimaal Limericki tehases või see lõpetada.

| (72) | Poola ametiasutused esitasid teavet menetluse algatamise otsuse teatavate punktide parandamiseks. |
| --- | --- |

(72)

Poola ametiasutused esitasid teavet menetluse algatamise otsuse teatavate punktide parandamiseks.

| (73) | Poola ametiasutused teavitasid komisjoni 15. novembri 2007. aasta lepingu muudatustest, mis jõustati lepingu lisaga. Need muudatused on seotud järgmiste küsimustega: alginvesteeringuks ettenähtud toetuse summa suurendamine vastavalt maa ostuks ettenähtud muudetud abisummale ja toetussumma 2007. aasta osamakse muutmine sellele vastavalt; nõuded toetuse osamaksetele vastava summa deponeerimise kohta tingdeponeerimiskontole, kuni komisjon abi andmise heaks kiidab; abi asjaomaste osade käsitlemine kehtivate abikavade täiendusena. |
| --- | --- |

(73)

Poola ametiasutused teavitasid komisjoni 15. novembri 2007. aasta lepingu muudatustest, mis jõustati lepingu lisaga. Need muudatused on seotud järgmiste küsimustega: alginvesteeringuks ettenähtud toetuse summa suurendamine vastavalt maa ostuks ettenähtud muudetud abisummale ja toetussumma 2007. aasta osamakse muutmine sellele vastavalt; nõuded toetuse osamaksetele vastava summa deponeerimise kohta tingdeponeerimiskontole, kuni komisjon abi andmise heaks kiidab; abi asjaomaste osade käsitlemine kehtivate abikavade täiendusena.

5.1.2.   Märkus turumääratlusega seotud küsimuste kohta

5.1.2.1.   Märkused laua- ja sülearvutite asjaomase tooteturu kohta

| (74) | Poola ametiasutused on arvamusel, et asjaomaseks turuks tuleks pidada personaalarvutite turgu tervikuna, ilma seda alamturgudeks (lauaarvutid või sülearvutid) segmentimata. |
| --- | --- |

(74)

Poola ametiasutused on arvamusel, et asjaomaseks turuks tuleks pidada personaalarvutite turgu tervikuna, ilma seda alamturgudeks (lauaarvutid või sülearvutid) segmentimata.

| (75) | Poola ametiasutuste poolt enne menetluse algatamise otsuse vastuvõtmist esitatud väidete kohaselt selgitavad mõlema toote võrreldavad näitajad ja jõudlus ning nende hinnaerinevuse vähenemine osaliselt sülearvutite müügi proportsionaalselt suuremat kasvu. Poola ametiasutused märgivad, et üldiselt suudab Dell Poland lauaarvuteid ja sülearvuteid toota ühel ja samal tootmisliinil ning võib kiiresti ühel liinil toodangu välja vahetada. Kuna oluline hulk tootjaid tegutseb mõlemas segmendis, on Poola ametiasutused arvamusel, et kummagi toote tootmisse juurutamisel ei ole suuremaid takistusi (toodete asendatavus pakkumise poolel). |
| --- | --- |

(75)

Poola ametiasutuste poolt enne menetluse algatamise otsuse vastuvõtmist esitatud väidete kohaselt selgitavad mõlema toote võrreldavad näitajad ja jõudlus ning nende hinnaerinevuse vähenemine osaliselt sülearvutite müügi proportsionaalselt suuremat kasvu. Poola ametiasutused märgivad, et üldiselt suudab Dell Poland lauaarvuteid ja sülearvuteid toota ühel ja samal tootmisliinil ning võib kiiresti ühel liinil toodangu välja vahetada. Kuna oluline hulk tootjaid tegutseb mõlemas segmendis, on Poola ametiasutused arvamusel, et kummagi toote tootmisse juurutamisel ei ole suuremaid takistusi (toodete asendatavus pakkumise poolel).

| (76) | Oma 18. veebruari 2009. aasta kirjas märgivad Poola ametiasutused, et Dell Poland suudab toota lauaarvuteid ja sülearvuteid ühel ja samal tootmisliinil, kusjuures see ei nõua suuri kohandusi ega kulutusi ega vähenda tootlikkust oluliselt. Poola ametiasutused märgivad, et regionaalabi suuniste punktist 68 lähtudes on kahe toote asendatavus pakkumise poolel piisav, et need moodustaksid osa samast turust. |
| --- | --- |

(76)

Oma 18. veebruari 2009. aasta kirjas märgivad Poola ametiasutused, et Dell Poland suudab toota lauaarvuteid ja sülearvuteid ühel ja samal tootmisliinil, kusjuures see ei nõua suuri kohandusi ega kulutusi ega vähenda tootlikkust oluliselt. Poola ametiasutused märgivad, et regionaalabi suuniste punktist 68 lähtudes on kahe toote asendatavus pakkumise poolel piisav, et need moodustaksid osa samast turust.

5.1.2.2.   Märkused projektiga saavutatava tootmisvõimsuse kohta

| (77) | Poola ametiasutused märgivad, et võttes arvesse Iirimaa tootmisvõimsuse eeldatava vähenemise ja Poola tootmisvõimsuse suurenemise koosmõju, moodustaks lauaarvutite tootmisvõimsuse üldine suurenemine alla 5 % EMP riikide 2006. aasta lauaarvutite turust. |
| --- | --- |

(77)

Poola ametiasutused märgivad, et võttes arvesse Iirimaa tootmisvõimsuse eeldatava vähenemise ja Poola tootmisvõimsuse suurenemise koosmõju, moodustaks lauaarvutite tootmisvõimsuse üldine suurenemine alla 5 % EMP riikide 2006. aasta lauaarvutite turust.

| (78) | Seda silmas pidades on Poola ametiasutused arvamusel, et arvesse tuleks võtta üldist mõju, mida projektist tulenev tootmisvõimsuse suurenemine avaldab Delli kontserni tootmisvõimsusele terves EMPs, selle asemel et käsitleda üksnes Delli tootmisvõimsuse suurenemist Poolas. |
| --- | --- |

(78)

Seda silmas pidades on Poola ametiasutused arvamusel, et arvesse tuleks võtta üldist mõju, mida projektist tulenev tootmisvõimsuse suurenemine avaldab Delli kontserni tootmisvõimsusele terves EMPs, selle asemel et käsitleda üksnes Delli tootmisvõimsuse suurenemist Poolas.

| (79) | Poola ametiasutused väidavad, et arvesse tuleks võtta tootmisvõimsuse vähenemist Iirimaal. Poola ametiasutused peavad projektiga saavutatava tootmisvõimsuse mõju majanduslikku hindamist mõttekaks üksnes juhul, kui arvesse võetakse ka samal geograafilisel turul aset leidvat tootmisvõimsuse vähenemist (seda enam, et tootmine Limerickis lõpetatakse, mis ei olnud Łódźi projekti algatamisel kavas). Poola ametiasutused märgivad, et kõnealuse mõju saab kindlaks teha ainult Delli kontserni tervikuna vaadeldes (osaliselt seepärast, et turuosa hinnatakse kontserni tasandil). Kui hindamisel selgub, et tootmisvõimsuse vähenemise tulemusel mujal EMPs ei ületa projekt enam 5 % piiri (ja seetõttu kaob moonutav mõju), tuleb seda arvesse võtta. Poola ametiasutused osutavad ühele varasemale riigiabi käsitlevale otsusele, kus komisjon pidi hindama oma tootmisüksuse ühest liikmesriigist teise üle viinud äriühingu tootmisvõimsust (27). Poola ametiasutuste väitel tunnistas komisjon kõnealusel juhul, et projekt ei loonud lisavõimsust, ning arutles, et võimsuse võimaliku suurenemise hindamiseks tuleks analüüsida abi saavat kontserni (28). |
| --- | --- |

(79)

Poola ametiasutused väidavad, et arvesse tuleks võtta tootmisvõimsuse vähenemist Iirimaal. Poola ametiasutused peavad projektiga saavutatava tootmisvõimsuse mõju majanduslikku hindamist mõttekaks üksnes juhul, kui arvesse võetakse ka samal geograafilisel turul aset leidvat tootmisvõimsuse vähenemist (seda enam, et tootmine Limerickis lõpetatakse, mis ei olnud Łódźi projekti algatamisel kavas). Poola ametiasutused märgivad, et kõnealuse mõju saab kindlaks teha ainult Delli kontserni tervikuna vaadeldes (osaliselt seepärast, et turuosa hinnatakse kontserni tasandil). Kui hindamisel selgub, et tootmisvõimsuse vähenemise tulemusel mujal EMPs ei ületa projekt enam 5 % piiri (ja seetõttu kaob moonutav mõju), tuleb seda arvesse võtta. Poola ametiasutused osutavad ühele varasemale riigiabi käsitlevale otsusele, kus komisjon pidi hindama oma tootmisüksuse ühest liikmesriigist teise üle viinud äriühingu tootmisvõimsust (27). Poola ametiasutuste väitel tunnistas komisjon kõnealusel juhul, et projekt ei loonud lisavõimsust, ning arutles, et võimsuse võimaliku suurenemise hindamiseks tuleks analüüsida abi saavat kontserni (28).

| (80) | Samuti ei ole Poola ametiasutused nõus väitega, mille kohaselt moodustab tootmisvõimsuse suurenemine lauaarvutite turul enam kui 5 %. Poola ametiasutuste arvamuse kohaselt toimuks selline suurenemine ainult siis, kui kogu projektiga saavutatud tootmisvõimsust kasutataks lauaarvutite tootmiseks, jätmata tootmisvõimsust sülearvutite jaoks. Teoreetiline tootmisvõimsus ei saa olla ainus mõõdupuu; kui hinnata tootmisrajatiste kavandatavat kasutamist realistlikult, moodustab Limericki tehase ja Łódźi tehase lauaarvutite tegelik summaarne tootmisvõimsus ligikaudu pool lauaarvutite maksimaalsest teoreetilisest tootmisvõimsusest. Poola ametiasutused märgivad, et Łódźi tehase tehnilise tootmisvõimsuse vähenemine ei mõjutaks mingil juhul lauaarvutite tootmisvõimsuse suurenemise kriteeriumi hindamise tulemusi, kuid mõjutaks sülearvutite tootmisvõimsust (segment, mis kasvab kiiremini kui EMP SKP) ja nii kaotaks investeerimisprojekt oma mõtte. |
| --- | --- |

(80)

Samuti ei ole Poola ametiasutused nõus väitega, mille kohaselt moodustab tootmisvõimsuse suurenemine lauaarvutite turul enam kui 5 %. Poola ametiasutuste arvamuse kohaselt toimuks selline suurenemine ainult siis, kui kogu projektiga saavutatud tootmisvõimsust kasutataks lauaarvutite tootmiseks, jätmata tootmisvõimsust sülearvutite jaoks. Teoreetiline tootmisvõimsus ei saa olla ainus mõõdupuu; kui hinnata tootmisrajatiste kavandatavat kasutamist realistlikult, moodustab Limericki tehase ja Łódźi tehase lauaarvutite tegelik summaarne tootmisvõimsus ligikaudu pool lauaarvutite maksimaalsest teoreetilisest tootmisvõimsusest. Poola ametiasutused märgivad, et Łódźi tehase tehnilise tootmisvõimsuse vähenemine ei mõjutaks mingil juhul lauaarvutite tootmisvõimsuse suurenemise kriteeriumi hindamise tulemusi, kuid mõjutaks sülearvutite tootmisvõimsust (segment, mis kasvab kiiremini kui EMP SKP) ja nii kaotaks investeerimisprojekt oma mõtte.

5.1.2.3.   Märkused mahunäitajate kasutamise kohta kasvumäärade arvutamisel

| (81) | Poola ametiasutused on arvamusel, et kõrgtehnoloogiliste tööstusharude puhul peab asjaomaste toodete kasvumäärade arvutamine põhinema pigem mahunäitajatel kui väärtuse näitajatel. Nad on seisukohal, et selliste sektorite puhul tulenevad hinnalangused sageli tihedast konkurentsist ja kiiretest tehnilistest muutustest ning näitavad seepärast turu tugevust. Poola ametiasutused osutavad õigustuseks juhtumitele, kus riigiabi anti ettevõtjatele Qimonda ja Infineon, mille puhul komisjon võttis arvesse mahunäitajaid (29). |
| --- | --- |

(81)

Poola ametiasutused on arvamusel, et kõrgtehnoloogiliste tööstusharude puhul peab asjaomaste toodete kasvumäärade arvutamine põhinema pigem mahunäitajatel kui väärtuse näitajatel. Nad on seisukohal, et selliste sektorite puhul tulenevad hinnalangused sageli tihedast konkurentsist ja kiiretest tehnilistest muutustest ning näitavad seepärast turu tugevust. Poola ametiasutused osutavad õigustuseks juhtumitele, kus riigiabi anti ettevõtjatele Qimonda ja Infineon, mille puhul komisjon võttis arvesse mahunäitajaid (29).

5.1.2.4.   Märkused serverite asjaomase tooteturu määratluse kohta

| (82) | Poola ametiasutuste arvamusel on serveriturgu kõige asjakohasem segmentida tooteklassi ja hinnavahemiku alusel. Pakkumise poolel ei ole madala jõudlusega serverite tootjatel lihtne siseneda tehniliselt nõudlikule kõrge jõudlusega toodete turule. Suurem osa tootjaid keskendub põhiliseks andmetöötluseks ettenähtud serveritele, kuna täiustatud serverite järele on madal nõudlus – selle tagajärjeks on mastaabisäästu puudumine ülejäänud kahes (kõrgema jõudlusega toodete) turusegmendis. Kliendi vaatenurgast vastavad madalama jõudlusega serverid võrreldes kõrgema jõudlusega serveritega teistsugustele vajadustele ja neid kasutatakse erinevates rakendustes. Põhilise andmetöötluse tarbeks ei osta kliendid suurema jõudlusega servereid, mis on kallimad. |
| --- | --- |

(82)

Poola ametiasutuste arvamusel on serveriturgu kõige asjakohasem segmentida tooteklassi ja hinnavahemiku alusel. Pakkumise poolel ei ole madala jõudlusega serverite tootjatel lihtne siseneda tehniliselt nõudlikule kõrge jõudlusega toodete turule. Suurem osa tootjaid keskendub põhiliseks andmetöötluseks ettenähtud serveritele, kuna täiustatud serverite järele on madal nõudlus – selle tagajärjeks on mastaabisäästu puudumine ülejäänud kahes (kõrgema jõudlusega toodete) turusegmendis. Kliendi vaatenurgast vastavad madalama jõudlusega serverid võrreldes kõrgema jõudlusega serveritega teistsugustele vajadustele ja neid kasutatakse erinevates rakendustes. Põhilise andmetöötluse tarbeks ei osta kliendid suurema jõudlusega servereid, mis on kallimad.

| (83) | Poola ametiasutused märgivad, et üleminek x86-põhistelt serveritelt muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevatele serveritele toob kaasa suuremad tugikulud või paigaldamise ajal esinevate töökatkestustega seotud kulud. Üleminek lihtsamalt tehnoloogialt täiustatud tehnoloogiale nõuab asjakohaseid kohandusi ja põhjustab lisakulusid. See ei ole nii üksnes üleminekul x86-põhistelt serveritelt muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevatele serveritele, vaid ka lihtsamatelt serveritelt täiustatud serveritele üldiselt. |
| --- | --- |

(83)

Poola ametiasutused märgivad, et üleminek x86-põhistelt serveritelt muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevatele serveritele toob kaasa suuremad tugikulud või paigaldamise ajal esinevate töökatkestustega seotud kulud. Üleminek lihtsamalt tehnoloogialt täiustatud tehnoloogiale nõuab asjakohaseid kohandusi ja põhjustab lisakulusid. See ei ole nii üksnes üleminekul x86-põhistelt serveritelt muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevatele serveritele, vaid ka lihtsamatelt serveritelt täiustatud serveritele üldiselt.

| (84) | Seoses toodete asendatavusega pakkumise poolel on Poola ametiasutused arvamusel, et muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite sihtturu piiratud maht ei saa olla aluseks x86-põhiste ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite turgude eraldi määratlemisele. Mittestandardse funktsionaalsuse ja suure jõudlusega serveritel on vaid piiratud kliendibaas. Kõrge jõudlusega serverid nõuavad pakkujalt olulisi investeeringuid, ei taga mastaabisäästu ja on seega palju kallimad. Seevastu on olemas lai kliendibaas, kes nõuab tööstusharu standardset funktsionaalsust olenemata sellest, kas seda pakuvad x86-põhised või muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid. |
| --- | --- |

(84)

Seoses toodete asendatavusega pakkumise poolel on Poola ametiasutused arvamusel, et muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite sihtturu piiratud maht ei saa olla aluseks x86-põhiste ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite turgude eraldi määratlemisele. Mittestandardse funktsionaalsuse ja suure jõudlusega serveritel on vaid piiratud kliendibaas. Kõrge jõudlusega serverid nõuavad pakkujalt olulisi investeeringuid, ei taga mastaabisäästu ja on seega palju kallimad. Seevastu on olemas lai kliendibaas, kes nõuab tööstusharu standardset funktsionaalsust olenemata sellest, kas seda pakuvad x86-põhised või muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid.

| (85) | Poola ametiasutuste arvamuse kohaselt on turundus- ja levitamiskanalid välja kujunenud pigem serveri jõudluse ja andmetöötlusvõimsuse kui operatsioonisüsteemide või arhitektuuri alusel. Kuigi Dellil on olemas tehniline suutlikkus toota kõrge jõudlusega x86-põhiseid servereid, ei ole ta siiani kõrge jõudlusega serverite turule sisenenud, pidades silmas asjaomase turu eriomadusi ja seda, et Dellil puuduvad sellel turul kliendibaas ja levituskanalid. |
| --- | --- |

(85)

Poola ametiasutuste arvamuse kohaselt on turundus- ja levitamiskanalid välja kujunenud pigem serveri jõudluse ja andmetöötlusvõimsuse kui operatsioonisüsteemide või arhitektuuri alusel. Kuigi Dellil on olemas tehniline suutlikkus toota kõrge jõudlusega x86-põhiseid servereid, ei ole ta siiani kõrge jõudlusega serverite turule sisenenud, pidades silmas asjaomase turu eriomadusi ja seda, et Dellil puuduvad sellel turul kliendibaas ja levituskanalid.

5.1.2.5.   Märkused serverite asjaomase geograafilise turu kohta

| (86) | Poola ametiasutused on arvamusel, et serverite geograafiline turg peaks hõlmama Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonda või isegi vaid üksnes EMPd. Nende arvates ei ole serverite omavaheline asendatavus ainus aspekt, mida tuleks kaaluda. Olulised tegurid on hind ja tarneaeg, millel on märkimisväärne mõju kasumimarginaalidele. Kuna hinnad konkurentsi ja tehnoloogia täiustamise tulemusena langevad, aga transpordikulud on suured, on põhiprobleemiks lühikesed müügikanalid. |
| --- | --- |

(86)

Poola ametiasutused on arvamusel, et serverite geograafiline turg peaks hõlmama Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonda või isegi vaid üksnes EMPd. Nende arvates ei ole serverite omavaheline asendatavus ainus aspekt, mida tuleks kaaluda. Olulised tegurid on hind ja tarneaeg, millel on märkimisväärne mõju kasumimarginaalidele. Kuna hinnad konkurentsi ja tehnoloogia täiustamise tulemusena langevad, aga transpordikulud on suured, on põhiprobleemiks lühikesed müügikanalid.

5.1.3.   Märkused süvahindamisega seotud küsimuste kohta

| (87) | Poola ametiasutused on süvahindamise tarbeks esitanud abi kohta täieliku majandusanalüüsi, mis põhineb konsultatsioonifirma LECG Consulting konsultantide poolt Dell Polandi nimel tehtud uuringul, milles analüüsitakse abi mõju komisjoni menetluse algatamise otsuses sätestatud nõuetest lähtudes. |
| --- | --- |

(87)

Poola ametiasutused on süvahindamise tarbeks esitanud abi kohta täieliku majandusanalüüsi, mis põhineb konsultatsioonifirma LECG Consulting konsultantide poolt Dell Polandi nimel tehtud uuringul, milles analüüsitakse abi mõju komisjoni menetluse algatamise otsuses sätestatud nõuetest lähtudes.

| (88) | Poola märkused süvahindamise kriteeriumide kohta esitatakse täpsemalt käesoleva otsuse alajao 6.7 asjaomaste pealkirjade all. |
| --- | --- |

(88)

Poola märkused süvahindamise kriteeriumide kohta esitatakse täpsemalt käesoleva otsuse alajao 6.7 asjaomaste pealkirjade all.

5.2.   Tähelepanekud huvitatud isikute märkuste kohta

5.2.1.   Tähelepanekud Kathy Sinnotti märkuste kohta

| (89) | Poola ametiasutused märgivad, et Kathy Sinnott väljendab kahtlust selle suhtes, kas Poolalt Dellile „Iirimaalt Łódźi kolimiseks” antud abi on seaduslik. |
| --- | --- |

(89)

Poola ametiasutused märgivad, et Kathy Sinnott väljendab kahtlust selle suhtes, kas Poolalt Dellile „Iirimaalt Łódźi kolimiseks” antud abi on seaduslik.

| (90) | Poola ametiasutused osutavad oma 18. veebruari 2009. aasta kirjale, milles nad märgivad, et Dellile antud abi ei ole mingil juhul ette nähtud tegevuse üleviimiseks Iirimaalt Łódźi. Poola ametiasutused märgivad, et esialgu oli Dellil kavas käitada mõlemat tehast samaaegselt ja et tehased on mõnda aega tõepoolest paralleelselt töötanud. Poola ametiasutused märgivad, et otsus ehitada tehas Łódźi võeti vastu 2006. aasta suvel (Poola valitsusega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile kirjutati alla 19. septembril 2006). Poola ametiasutused osutavad tõigale, et otsus lõpetada tootmistegevus Limerickis võeti vastu pärast 2008. aasta lõpus toimunud sisekontrolli ning et seda mõjutas suurel määral turutingimuste halvenemine majanduskriisi tagajärjel. Poola ametiasutused märgivad, et otsus viia Łódźis ellu investeerimisprojekt ja lõpetada Limerickis tootmistegevus ei ole omavahel otseselt seotud. Poola ametiasutused nendivad, et ajal, mil Poola valitsus otsustas Dell Polandile abi anda, ei olnud tootmistegevuse lõpetamine Limerickis üldse päevakorras. |
| --- | --- |

(90)

Poola ametiasutused osutavad oma 18. veebruari 2009. aasta kirjale, milles nad märgivad, et Dellile antud abi ei ole mingil juhul ette nähtud tegevuse üleviimiseks Iirimaalt Łódźi. Poola ametiasutused märgivad, et esialgu oli Dellil kavas käitada mõlemat tehast samaaegselt ja et tehased on mõnda aega tõepoolest paralleelselt töötanud. Poola ametiasutused märgivad, et otsus ehitada tehas Łódźi võeti vastu 2006. aasta suvel (Poola valitsusega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile kirjutati alla 19. septembril 2006). Poola ametiasutused osutavad tõigale, et otsus lõpetada tootmistegevus Limerickis võeti vastu pärast 2008. aasta lõpus toimunud sisekontrolli ning et seda mõjutas suurel määral turutingimuste halvenemine majanduskriisi tagajärjel. Poola ametiasutused märgivad, et otsus viia Łódźis ellu investeerimisprojekt ja lõpetada Limerickis tootmistegevus ei ole omavahel otseselt seotud. Poola ametiasutused nendivad, et ajal, mil Poola valitsus otsustas Dell Polandile abi anda, ei olnud tootmistegevuse lõpetamine Limerickis üldse päevakorras.

| (91) | Poola ametiasutused osutavad oma 18. veebruari 2009. aasta kirjale, milles nad märgivad, et Dell kavatseb jätkata põhitegevust Limerickis. Poola ametiasutused nendivad, et peale Kathy Sinnotti märkuste ei ole saadud muid kirju Iiri ametiasutustelt või Iirimaalt pärit huvitatud isikutelt. |
| --- | --- |

(91)

Poola ametiasutused osutavad oma 18. veebruari 2009. aasta kirjale, milles nad märgivad, et Dell kavatseb jätkata põhitegevust Limerickis. Poola ametiasutused nendivad, et peale Kathy Sinnotti märkuste ei ole saadud muid kirju Iiri ametiasutustelt või Iirimaalt pärit huvitatud isikutelt.

5.2.2.   Tähelepanekud HP märkuste kohta

| (92) | Poola ametiasutused on nõus HP märkustega personaalarvutite tooteturu määratluse ning personaalarvutite ja serverite geograafiliste turgude kohta. |
| --- | --- |

(92)

Poola ametiasutused on nõus HP märkustega personaalarvutite tooteturu määratluse ning personaalarvutite ja serverite geograafiliste turgude kohta.

| (93) | Poola ametiasutused osutavad sellele, et HP märkused toetavad personaalarvutite turu määratlemist ühtse turuna. |
| --- | --- |

(93)

Poola ametiasutused osutavad sellele, et HP märkused toetavad personaalarvutite turu määratlemist ühtse turuna.

| (94) | Poola ametiasutuste arvates võib HP märkustest välja lugeda, et asjaomaseid turge tuleks määratleda EMP või Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonna tasandil. Poola ametiasutused on seisukohal, et ajapiirangute ja transpordikulude tõttu, mis on personaalarvutite ja serverite ülemaailmsele kaubandusele suureks takistuseks, ei ulatu serverite asjaomane geograafiline turg Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnast kaugemale. |
| --- | --- |

(94)

Poola ametiasutuste arvates võib HP märkustest välja lugeda, et asjaomaseid turge tuleks määratleda EMP või Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonna tasandil. Poola ametiasutused on seisukohal, et ajapiirangute ja transpordikulude tõttu, mis on personaalarvutite ja serverite ülemaailmsele kaubandusele suureks takistuseks, ei ulatu serverite asjaomane geograafiline turg Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonnast kaugemale.

| (95) | Poola ametiasutused avaldavad kahtlust HP märkuste kohta seoses serverite tooteturu määratlusega. Nad tunnistavad, et kuigi kõnealune turg muutub HP kirjeldatud arengu tulemusel järk-järgult ühtsemaks, on Poola ametiasutuste arvamuse kohaselt nii nõudluse kui ka pakkumise poolel siiani märkimisväärsed erinevused kõrge ja madala jõudlusega serverite vahel. Poola ametiasutused märgivad, et madala jõudlusega servereid kasutatakse põhiliseks andmetöötluseks, täiustatumaid servereid aga nõudlikumaks tegevuseks. Pakkumise poolel ei ole madala jõudlusega serverite tootjatel lihtne siseneda kõrge jõudlusega serverite turule. Poola ametiasutused on arvamusel, et kuigi HP kinnitusel on serveriturul märke uutest sisenejatest, kes ei tundu piirduvat vaid kindla hinnaklassiga, keskendub enamik tootjaid siiski madala jõudlusega segmendile, mis tähendab, et täiustatud serverite järele on väiksem nõudlus. Poola ametiasutused märgivad, et kliendi seisukohast vastavad madala jõudlusega serverid võrreldes kõrge jõudlusega serveritega teistsugustele vajadustele ja et neid kasutatakse erinevates rakendustes (nt kliendid, kes vajavad üksnes lihtsamat funktsionaalsust, ei osta suure jõudlusega servereid, mis on kallimad). |
| --- | --- |

(95)

Poola ametiasutused avaldavad kahtlust HP märkuste kohta seoses serverite tooteturu määratlusega. Nad tunnistavad, et kuigi kõnealune turg muutub HP kirjeldatud arengu tulemusel järk-järgult ühtsemaks, on Poola ametiasutuste arvamuse kohaselt nii nõudluse kui ka pakkumise poolel siiani märkimisväärsed erinevused kõrge ja madala jõudlusega serverite vahel. Poola ametiasutused märgivad, et madala jõudlusega servereid kasutatakse põhiliseks andmetöötluseks, täiustatumaid servereid aga nõudlikumaks tegevuseks. Pakkumise poolel ei ole madala jõudlusega serverite tootjatel lihtne siseneda kõrge jõudlusega serverite turule. Poola ametiasutused on arvamusel, et kuigi HP kinnitusel on serveriturul märke uutest sisenejatest, kes ei tundu piirduvat vaid kindla hinnaklassiga, keskendub enamik tootjaid siiski madala jõudlusega segmendile, mis tähendab, et täiustatud serverite järele on väiksem nõudlus. Poola ametiasutused märgivad, et kliendi seisukohast vastavad madala jõudlusega serverid võrreldes kõrge jõudlusega serveritega teistsugustele vajadustele ja et neid kasutatakse erinevates rakendustes (nt kliendid, kes vajavad üksnes lihtsamat funktsionaalsust, ei osta suure jõudlusega servereid, mis on kallimad).

5.2.3.   Tähelepanekud anonüümse isiku (konkurendi) märkuste kohta

5.2.3.1.   Anonüümse isiku palve tema andmeid konfidentsiaalsena hoida

| (96) | Poola ametiasutused märgivad, et anonüümne isik palub, et konfidentsiaalsena hoitaks nii tema isikut kui ka teatavaid punkte tema kirjast. Poola ametiasutused ei saa kirja mitmest punktist aru; see kehtib eelkõige turu väidetavaid moonutusi käsitleva osa kohta. Poola ametiasutused märgivad, et komisjon ei saa rajada oma otsust asjaoludele, millest liikmesriiki ei ole teavitatud. Nende arvates kehtib see ka nende asjaolude kohta, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena (30). |
| --- | --- |

(96)

Poola ametiasutused märgivad, et anonüümne isik palub, et konfidentsiaalsena hoitaks nii tema isikut kui ka teatavaid punkte tema kirjast. Poola ametiasutused ei saa kirja mitmest punktist aru; see kehtib eelkõige turu väidetavaid moonutusi käsitleva osa kohta. Poola ametiasutused märgivad, et komisjon ei saa rajada oma otsust asjaoludele, millest liikmesriiki ei ole teavitatud. Nende arvates kehtib see ka nende asjaolude kohta, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena (30).

| (97) | Seoses anonüümse isiku palvega andmeid konfidentsiaalsena hoida märgib komisjon, et käesoleva otsuse jaoks tehtud hinnangus tugineb ta eranditult anonüümse isiku märkuste mittekonfidentsiaalses versioonis esitatud teabele, mis Poolale edastati. Komisjon ei ole arvesse võtnud anonüümse isiku märkuste konfidentsiaalses versioonis esitatud teavet (31). |
| --- | --- |

(97)

Seoses anonüümse isiku palvega andmeid konfidentsiaalsena hoida märgib komisjon, et käesoleva otsuse jaoks tehtud hinnangus tugineb ta eranditult anonüümse isiku märkuste mittekonfidentsiaalses versioonis esitatud teabele, mis Poolale edastati. Komisjon ei ole arvesse võtnud anonüümse isiku märkuste konfidentsiaalses versioonis esitatud teavet (31).

5.2.3.2.   Anonüümse isiku õigus esitada märkusi

| (98) | Poola ametiasutused kahtlevad, kas anonüümsel isikul on õigus esitada märkusi. Poola ametiasutused märgivad, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti h, artikli 6 lõike 1 ja artikli 20 lõike 1 kohaselt võivad märkusi esitada ainult huvitatud pooled, st isikud, kelle huve kõnealuse abi andmine mõjutada võib. Poola ametiasutused on arvamusel, et neile edastatud märkustest ei selgu, millisel määral Dell Polandile abi andmine anonüümset isikut mõjutab. Poola ametiasutused soovitavad komisjonil anonüümse isiku märkusi eirata, kuna too ei ole tõestanud oma piisavat huvi vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktile h. |
| --- | --- |

(98)

Poola ametiasutused kahtlevad, kas anonüümsel isikul on õigus esitada märkusi. Poola ametiasutused märgivad, et määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti h, artikli 6 lõike 1 ja artikli 20 lõike 1 kohaselt võivad märkusi esitada ainult huvitatud pooled, st isikud, kelle huve kõnealuse abi andmine mõjutada võib. Poola ametiasutused on arvamusel, et neile edastatud märkustest ei selgu, millisel määral Dell Polandile abi andmine anonüümset isikut mõjutab. Poola ametiasutused soovitavad komisjonil anonüümse isiku märkusi eirata, kuna too ei ole tõestanud oma piisavat huvi vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktile h.

| (99) | Seoses anonüümse isiku õigusega esitada märkusi nendib komisjon, et joonealuses märkuses nr 4 osutatud anonüümne isik on Delli konkurent. Komisjon on arvamusel, et käesoleva otsuse kohaldamisel on see asjaolu piisav, et näidata anonüümse isiku õigust olla huvitatud isik määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti h tähenduses. |
| --- | --- |

(99)

Seoses anonüümse isiku õigusega esitada märkusi nendib komisjon, et joonealuses märkuses nr 4 osutatud anonüümne isik on Delli konkurent. Komisjon on arvamusel, et käesoleva otsuse kohaldamisel on see asjaolu piisav, et näidata anonüümse isiku õigust olla huvitatud isik määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti h tähenduses.

5.2.3.3.   Tähelepanekud konkurendi märkuste kohta turumääratlusega seotud küsimustes

| (100) | Poola ametiasutused ei ole nõus konkurendi märkustega mahunäitajate kasutamise kohta kasvumäärade arvutamisel. Nad osutavad oma 18. veebruari 2009. aasta kirjale, kus selgitatakse, miks peaks turulanguse kindlakstegemiseks pigem analüüsima mahunäitajaid kui väärtuse näitajaid. Nad märgivad, et regionaalabi suunistes on selgesõnaliselt sätestatud, et meetme kooskõla hindamiseks regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktiga b tuleks vaadelda kasvumäära asjaomasel turul enne investeeringu tegemist, ning et sellest selgelt sõnastatud eeskirjast kõrvalekaldumiseks ja kasvuprognooside kohaldamiseks puudub alus. |
| --- | --- |

(100)

Poola ametiasutused ei ole nõus konkurendi märkustega mahunäitajate kasutamise kohta kasvumäärade arvutamisel. Nad osutavad oma 18. veebruari 2009. aasta kirjale, kus selgitatakse, miks peaks turulanguse kindlakstegemiseks pigem analüüsima mahunäitajaid kui väärtuse näitajaid. Nad märgivad, et regionaalabi suunistes on selgesõnaliselt sätestatud, et meetme kooskõla hindamiseks regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktiga b tuleks vaadelda kasvumäära asjaomasel turul enne investeeringu tegemist, ning et sellest selgelt sõnastatud eeskirjast kõrvalekaldumiseks ja kasvuprognooside kohaldamiseks puudub alus.

| (101) | Vastuseks konkurendi märkustele serverituru määratluse kohta väidavad Poola ametiasutused 1997. ja 1998. aastal vastu võetud ühinemisi käsitlevale otsusele osutades, et ainus asjakohane alus segmentimiseks on x86-põhised ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid. Samas kinnitavad nad, et turg on sellest ajast alates oluliselt arenenud. Nende arvates ei ole õige väita, et klassifitseerimine x86-põhisteks ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevateks serveriteks on turu-uuringufirma IDC pakutud standard, kuna oma serverituru jälgimise andmebaasis annab IDC võimaluse jagada turgu enam kui 20 kriteeriumi alusel. Suurema andmetöötlusvõimsusega servereid saab samuti ehitada mitme x86-põhise protsessori baasil. Nõutava võimsuse saab tagada eri arhitektuuriga serveritega ja nende konfiguratsioonidega. Nii saavad muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid täita samu funktsioone mis x86-põhised serverid. Ei saa järeldada, et x86-põhiste serveritega ei ole kõrge jõudlusega andmetöötlus võimalik. Kõrge jõudlusega serverite segment hõlmab nii x86-põhiseid kui ka muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevaid servereid, mis kasutavad eri rakendusi, kuid tagavad sama tüüpi valmislahenduse. Nii x86-põhised kui ka muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid võivad töötada eri operatsioonisüsteemidel ja neid saab kasutada spetsiifilisteks rakendusteks. Kliendid võivad valida oma rakendusteks vajaliku serveritüübi. Serverite puhul võib analüüsida arvukalt segmentimisvõimalusi (arhitektuuri, operatsioonisüsteemi, andmebaasimootori ühilduvuse alusel), kuid kliendi valiku juures on otsustavad tegurid andmetöötlusvõimsus ja serveri jõudlus, mis kajastub hindades; hinnad on kõrgemad, kui nõudmised on keerulisemad ja spetsiifilisemad. |
| --- | --- |

(101)

Vastuseks konkurendi märkustele serverituru määratluse kohta väidavad Poola ametiasutused 1997. ja 1998. aastal vastu võetud ühinemisi käsitlevale otsusele osutades, et ainus asjakohane alus segmentimiseks on x86-põhised ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid. Samas kinnitavad nad, et turg on sellest ajast alates oluliselt arenenud. Nende arvates ei ole õige väita, et klassifitseerimine x86-põhisteks ja muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevateks serveriteks on turu-uuringufirma IDC pakutud standard, kuna oma serverituru jälgimise andmebaasis annab IDC võimaluse jagada turgu enam kui 20 kriteeriumi alusel. Suurema andmetöötlusvõimsusega servereid saab samuti ehitada mitme x86-põhise protsessori baasil. Nõutava võimsuse saab tagada eri arhitektuuriga serveritega ja nende konfiguratsioonidega. Nii saavad muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid täita samu funktsioone mis x86-põhised serverid. Ei saa järeldada, et x86-põhiste serveritega ei ole kõrge jõudlusega andmetöötlus võimalik. Kõrge jõudlusega serverite segment hõlmab nii x86-põhiseid kui ka muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevaid servereid, mis kasutavad eri rakendusi, kuid tagavad sama tüüpi valmislahenduse. Nii x86-põhised kui ka muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevad serverid võivad töötada eri operatsioonisüsteemidel ja neid saab kasutada spetsiifilisteks rakendusteks. Kliendid võivad valida oma rakendusteks vajaliku serveritüübi. Serverite puhul võib analüüsida arvukalt segmentimisvõimalusi (arhitektuuri, operatsioonisüsteemi, andmebaasimootori ühilduvuse alusel), kuid kliendi valiku juures on otsustavad tegurid andmetöötlusvõimsus ja serveri jõudlus, mis kajastub hindades; hinnad on kõrgemad, kui nõudmised on keerulisemad ja spetsiifilisemad.

5.2.3.4.   Tähelepanekud konkurendi märkuste kohta seoses süvahindamisega

| (102) | Poola ametiasutuste tähelepanekud konkurendi märkuste kohta seoses süvahindamise kriteeriumidega esitatakse täpsemalt käesoleva otsuse alajao 6.7 asjaomaste pealkirjade all. |
| --- | --- |

(102)

Poola ametiasutuste tähelepanekud konkurendi märkuste kohta seoses süvahindamise kriteeriumidega esitatakse täpsemalt käesoleva otsuse alajao 6.7 asjaomaste pealkirjade all.

6.   ABIMEETME HINDAMINE

6.1.   Riigiabina liigitamine

| (103) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on juhul, kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(103)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on juhul, kui asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (104) | Poola ametiasutused annavad abi otsetoetuste, hinnaalanduste ja maksuvabastuste kaudu. Seepärast võib seda käsitleda liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest antava abina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kõnealust abi antakse ühele äriühingule, Dell Polandile, ning seega on see valikuline. Abi antakse personaalarvutite ja serverite tootmisega seotud investeeringuks. Kuna nende toodetega kaubeldakse liikmesriikide vahel, mõjutab abimeede tõenäoliselt liikmesriikidevahelist kaubandust. Dell Polandile antav abi vabastab äriühingu kuludest, mida ta vastasel korral oleks pidanud ise kandma – seega saab äriühing majandusliku eelise oma konkurentide ees. Dell Polandit ja tema tooteid sel viisil soodustades kas asjaomane meede seega kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi. |
| --- | --- |

(104)

Poola ametiasutused annavad abi otsetoetuste, hinnaalanduste ja maksuvabastuste kaudu. Seepärast võib seda käsitleda liikmesriigi poolt ja riigi ressurssidest antava abina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kõnealust abi antakse ühele äriühingule, Dell Polandile, ning seega on see valikuline. Abi antakse personaalarvutite ja serverite tootmisega seotud investeeringuks. Kuna nende toodetega kaubeldakse liikmesriikide vahel, mõjutab abimeede tõenäoliselt liikmesriikidevahelist kaubandust. Dell Polandile antav abi vabastab äriühingu kuludest, mida ta vastasel korral oleks pidanud ise kandma – seega saab äriühing majandusliku eelise oma konkurentide ees. Dell Polandit ja tema tooteid sel viisil soodustades kas asjaomane meede seega kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi.

| (105) | Sellest tulenevalt leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(105)

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et teatatud meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (106) | Olles kindlaks teinud, et teatatud meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb kaaluda, kas kõnealune meede võib olla ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(106)

Olles kindlaks teinud, et teatatud meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb kaaluda, kas kõnealune meede võib olla ühisturuga kokkusobiv.

6.2.   Abimeetme õiguspärasus

| (107) | Dell Polandile antavast abist enne meetme jõustamist teatades täitis Poola EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud eraldi teatamise nõude (vt ka põhjendus 2). |
| --- | --- |

(107)

Dell Polandile antavast abist enne meetme jõustamist teatades täitis Poola EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud eraldi teatamise nõude (vt ka põhjendus 2).

6.3.   Hindamise õiguslik alus

| (108) | Komisjon märgib, et kuna abi eesmärk on edendada regionaalarengut, on abi ühisturuga kokkusobivuse hindamise aluseks regionaalabi suunised. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon märgib, et kuna abi eesmärk on edendada regionaalarengut, on abi ühisturuga kokkusobivuse hindamise aluseks regionaalabi suunised.

| (109) | Komisjon nendib, et investeerimisprojekti võib käsitleda alginvesteeringuna regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses, kuna see hõlmab investeeringut materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse seoses uue käitise rajamisega. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon nendib, et investeerimisprojekti võib käsitleda alginvesteeringuna regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses, kuna see hõlmab investeeringut materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse seoses uue käitise rajamisega.

| (110) | Peale selle märgib komisjon, et alginvesteeringu projekti võib käsitleda ulatusliku investeerimisprojektina regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses, kuna sellest teatamise kuupäeval kehtinud hindade ja vahetuskursside põhjal arvutatud abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(110)

Peale selle märgib komisjon, et alginvesteeringu projekti võib käsitleda ulatusliku investeerimisprojektina regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses, kuna sellest teatamise kuupäeval kehtinud hindade ja vahetuskursside põhjal arvutatud abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit eurot.

| (111) | Seepärast hindas komisjon abimeedet kooskõlas regionaalabi suuniste nende sätetega, mis käsitlevad investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ja eeskätt ulatuslikeks investeerimisprojektideks antavat abi, ning komisjoni 16. septembri 2009. aasta teatises (32) (suuniseid käsitlev teatis) sätestatud ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(111)

Seepärast hindas komisjon abimeedet kooskõlas regionaalabi suuniste nende sätetega, mis käsitlevad investeeringuteks ettenähtud regionaalabi ja eeskätt ulatuslikeks investeerimisprojektideks antavat abi, ning komisjoni 16. septembri 2009. aasta teatises (32) (suuniseid käsitlev teatis) sätestatud ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumidega.

| (112) | Kooskõlas asjakohase kohtupraktikaga (33) peab komisjon hindamisel lähtuma otsuse tegemise ajal kohaldatavatest eeskirjadest. |
| --- | --- |

(112)

Kooskõlas asjakohase kohtupraktikaga (33) peab komisjon hindamisel lähtuma otsuse tegemise ajal kohaldatavatest eeskirjadest.

6.4.   
  Vastavus regionaalabi suuniste üldsätetele

| (113) | Komisjon kontrollis, kas abi andmine vastas regionaalabi suuniste üldsätetele. Kõnealuse hindamise tulemusel tehti järgmised tähelepanekud. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon kontrollis, kas abi andmine vastas regionaalabi suuniste üldsätetele. Kõnealuse hindamise tulemusel tehti järgmised tähelepanekud.

| (114) | Regionaalabi suuniste punkti 9 alusel ei ole Dell Poland raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (34) tähenduses raskustes olev äriühing. |
| --- | --- |

(114)

Regionaalabi suuniste punkti 9 alusel ei ole Dell Poland raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (34) tähenduses raskustes olev äriühing.

| (115) | Kuigi regionaalabi suuniste punkti 10 kohaselt ei soosi komisjon üldjuhul erakorralise regionaalabi andmist, võib põhjendustes 10 ja 13 esitatud teavet silmas pidades järeldada, et projekt annab panuse ühtse regionaalarengu strateegiasse. Eelkõige aitab investeerimisprojekt ootuste kohaselt kaasa majandustegevuse arendamisele asjaomases piirkonnas, avaldades positiivset mõju (otseste ja kaudsete) töökohtade loomise, koolituse ja teadmiste edasiandmise kaudu ning mitmekordistavat mõju seotud teenuseosutajate ja tootjate lisainvesteeringutele. |
| --- | --- |

(115)

Kuigi regionaalabi suuniste punkti 10 kohaselt ei soosi komisjon üldjuhul erakorralise regionaalabi andmist, võib põhjendustes 10 ja 13 esitatud teavet silmas pidades järeldada, et projekt annab panuse ühtse regionaalarengu strateegiasse. Eelkõige aitab investeerimisprojekt ootuste kohaselt kaasa majandustegevuse arendamisele asjaomases piirkonnas, avaldades positiivset mõju (otseste ja kaudsete) töökohtade loomise, koolituse ja teadmiste edasiandmise kaudu ning mitmekordistavat mõju seotud teenuseosutajate ja tootjate lisainvesteeringutele.

| (116) | Projekt on alginvesteering regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses, kuna see on seotud uue käitise rajamisega (vt ka põhjendus 12). |
| --- | --- |

(116)

Projekt on alginvesteering regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses, kuna see on seotud uue käitise rajamisega (vt ka põhjendus 12).

| (117) | Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 38 esitas abisaaja abitaotluse enne projektitöö alustamist ning Poola ametiasutused kinnitasid kirjalikult, et komisjoni heakskiidu korral on Dell Polandi investeerimisprojekt abikõlblik (vt ka põhjendus 15). |
| --- | --- |

(117)

Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 38 esitas abisaaja abitaotluse enne projektitöö alustamist ning Poola ametiasutused kinnitasid kirjalikult, et komisjoni heakskiidu korral on Dell Polandi investeerimisprojekt abikõlblik (vt ka põhjendus 15).

| (118) | Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 39 kannab abisaaja üle 25 % abikõlblikest kuludest omavahenditest (vt ka põhjendus 16). |
| --- | --- |

(118)

Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 39 kannab abisaaja üle 25 % abikõlblikest kuludest omavahenditest (vt ka põhjendus 16).

| (119) | Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 50 arvutati projekti abikõlblikud kulud abikõlblike investeerimiskulude põhjal (vt ka põhjendus 14). Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 58 arvutati töökohtade loomiseks antav abi uute töötajate kahe aasta tööjõukulude põhjal (brutopalga kulud ja muud kohustuslikud maksed). |
| --- | --- |

(119)

Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 50 arvutati projekti abikõlblikud kulud abikõlblike investeerimiskulude põhjal (vt ka põhjendus 14). Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 58 arvutati töökohtade loomiseks antav abi uute töötajate kahe aasta tööjõukulude põhjal (brutopalga kulud ja muud kohustuslikud maksed).

| (120) | Poola teatas abist enne selle andmist, täites sellega eraldi teatamise nõude kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 64 (vt ka põhjendus 2). |
| --- | --- |

(120)

Poola teatas abist enne selle andmist, täites sellega eraldi teatamise nõude kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 64 (vt ka põhjendus 2).

| (121) | Kooskõlas regionaalabi suuniste punktidega 71–75 on täidetud abi kumuleerumist käsitlevad reeglid (vt ka põhjendused 2 ja 15). |
| --- | --- |

(121)

Kooskõlas regionaalabi suuniste punktidega 71–75 on täidetud abi kumuleerumist käsitlevad reeglid (vt ka põhjendused 2 ja 15).

| (122) | Seepärast leiab komisjon, et abi vastab regionaalabi suuniste üldsätetele. |
| --- | --- |

(122)

Seepärast leiab komisjon, et abi vastab regionaalabi suuniste üldsätetele.

6.5.   Vastavus ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevatele regionaalabi suuniste sätetele

6.5.1.   Ühtne investeerimisprojekt

| (123) | Dell Polandi tehtud investeeringutele järgnesid äriühingu kahe tarnija, RR Donnelley Global Turnkey Solutions Polandi ja Flextronicsi investeeringud. |
| --- | --- |

(123)

Dell Polandi tehtud investeeringutele järgnesid äriühingu kahe tarnija, RR Donnelley Global Turnkey Solutions Polandi ja Flextronicsi investeeringud.

| (124) | Menetluse algatamise otsuse punktides 42–51 leidis komisjon, et Dell Polandi ning tema kahe tarnija investeeringute vahel puuduvad piisavad tehnilised, funktsionaalsed ja strateegilised seosed, et käsitleda neid ühtse investeerimisprojekti osadena regionaalabi suuniste punkti 60 ja joonealuse märkuse nr 55 tähenduses. |
| --- | --- |

(124)

Menetluse algatamise otsuse punktides 42–51 leidis komisjon, et Dell Polandi ning tema kahe tarnija investeeringute vahel puuduvad piisavad tehnilised, funktsionaalsed ja strateegilised seosed, et käsitleda neid ühtse investeerimisprojekti osadena regionaalabi suuniste punkti 60 ja joonealuse märkuse nr 55 tähenduses.

| (125) | Komisjon märgib, et ta ei ole saanud mingeid märkusi projekti kui ühtse investeerimisprojekti kohta. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon märgib, et ta ei ole saanud mingeid märkusi projekti kui ühtse investeerimisprojekti kohta.

| (126) | Seepärast kinnitab komisjon, et ühelt poolt Dell Polandi ja teiselt poolt eespool osutatud tarnijate tehtud investeeringuid ei saa käsitleda ühtse investeerimisprojekti osadena regionaalabi suuniste punkti 60 ja joonealuse märkuse nr 55 tähenduses. |
| --- | --- |

(126)

Seepärast kinnitab komisjon, et ühelt poolt Dell Polandi ja teiselt poolt eespool osutatud tarnijate tehtud investeeringuid ei saa käsitleda ühtse investeerimisprojekti osadena regionaalabi suuniste punkti 60 ja joonealuse märkuse nr 55 tähenduses.

6.6.   Vastavus regionaalabi suuniste punktile 68 – menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste kontrollimine

| (127) | Ametliku uurimismenetluse käigus Poola ametiasutuste ja huvitatud isikute esitatud teabe põhjal tuleb uurida, kas menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused on ümber lükatud. |
| --- | --- |

(127)

Ametliku uurimismenetluse käigus Poola ametiasutuste ja huvitatud isikute esitatud teabe põhjal tuleb uurida, kas menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused on ümber lükatud.

6.6.1.   Vastavus laua- ja sülearvutite tootmisvõimsuse kriteeriumile

6.6.1.1.   Lauaarvutite ja sülearvutite asjaomased tooteturud

| (128) | Menetluse algatamise otsuse punktides 62 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas lauaarvutite ja sülearvutite turgu saab otsuse kohaldamisel käsitleda ühtse tooteturuna või kahe eraldi tooteturuna. |
| --- | --- |

(128)

Menetluse algatamise otsuse punktides 62 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas lauaarvutite ja sülearvutite turgu saab otsuse kohaldamisel käsitleda ühtse tooteturuna või kahe eraldi tooteturuna.

| (129) | Võttes arvesse Poola ametiasutuste ja huvitatud isikute märkusi, märgib komisjon, et teataval määral esineb kahe asjaomase toote puhul mõlemas suunas nõudluse poole asendatavust (35) ning et teatavad tootjad, eeskätt Dell, suudavad arvatavasti tagada asendatavuse pakkumise poolel (36). Esineb aga ka märke sellest, et on olemas ka märkimisväärne mitteasendatav nõudlus teise toote järele või nõudlus üksnes emma-kumma toote järele ning et mõnel tootjal võib ühe toote tootmiselt teise toote tootmisele üleminekul esineda olulisi tehnilisi, korralduslikke ja kuludega seotud takistusi. |
| --- | --- |

(129)

Võttes arvesse Poola ametiasutuste ja huvitatud isikute märkusi, märgib komisjon, et teataval määral esineb kahe asjaomase toote puhul mõlemas suunas nõudluse poole asendatavust (35) ning et teatavad tootjad, eeskätt Dell, suudavad arvatavasti tagada asendatavuse pakkumise poolel (36). Esineb aga ka märke sellest, et on olemas ka märkimisväärne mitteasendatav nõudlus teise toote järele või nõudlus üksnes emma-kumma toote järele ning et mõnel tootjal võib ühe toote tootmiselt teise toote tootmisele üleminekul esineda olulisi tehnilisi, korralduslikke ja kuludega seotud takistusi.

| (130) | Kuigi ametliku uurimise käigus saadud teave on andnud personaalarvutite sektorist parema ülevaate, on komisjon seisukohal, et see ei ole piisav põhjaliku turu-uuringu tegemiseks, mis võimaldaks määratleda lauaarvutite ja sülearvutite asjaomase(d) tooteturu(d) (37). Seepärast märgib komisjon, et lauaarvutite ja sülearvutite asjaomase tooteturuga seotud kahtlusi ei ole ümber lükatud. |
| --- | --- |

(130)

Kuigi ametliku uurimise käigus saadud teave on andnud personaalarvutite sektorist parema ülevaate, on komisjon seisukohal, et see ei ole piisav põhjaliku turu-uuringu tegemiseks, mis võimaldaks määratleda lauaarvutite ja sülearvutite asjaomase(d) tooteturu(d) (37). Seepärast märgib komisjon, et lauaarvutite ja sülearvutite asjaomase tooteturuga seotud kahtlusi ei ole ümber lükatud.

| (131) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et kuigi on võimalik jätta lauaarvutite ja sülearvutite asjaomase tooteturu täpne määratlus lahtiseks, tuleb käesoleva otsuse puhul lauaarvuteid ja sülearvuteid käsitleda eraldi, et võtta arvesse võimalikke konkurentsipiiranguid juhul, kui lauaarvuteid käsitletakse eraldi tooteturuna (38). |
| --- | --- |

(131)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et kuigi on võimalik jätta lauaarvutite ja sülearvutite asjaomase tooteturu täpne määratlus lahtiseks, tuleb käesoleva otsuse puhul lauaarvuteid ja sülearvuteid käsitleda eraldi, et võtta arvesse võimalikke konkurentsipiiranguid juhul, kui lauaarvuteid käsitletakse eraldi tooteturuna (38).

6.6.1.2.   Projektiga saavutatav tootmisvõimsus

| (132) | Menetluse algatamise otsuse punktides 99 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas on asjakohane käsitleda projektiga saavutatava tootmisvõimsuse mõju Delli tootmisvõimsusele terves EMPs, selle asemel et käsitleda üksnes projektiga saavutatavat tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(132)

Menetluse algatamise otsuse punktides 99 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas on asjakohane käsitleda projektiga saavutatava tootmisvõimsuse mõju Delli tootmisvõimsusele terves EMPs, selle asemel et käsitleda üksnes projektiga saavutatavat tootmisvõimsust.

| (133) | Võttes arvesse põhjendustes 77 ja 78 esitatud Poola ametiasutuste märkusi, märgib komisjon, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b osutatakse „projektiga saavutatud tootmisvõimsusele”, mis välistab võimaluse võtta koos projektiga saavutatud tootmisvõimsusega arvesse ka muude abisaajale kuuluvate EMPs asuvate käitiste või äriühingute tootmisvõimsuse taset. Tõepoolest, kui regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b kehtestatud künnise saavutamise kindlaksmääramisel saaks tootmisvõimsuse suurenemise ühes liikmesriigis tasakaalustada tootmisvõimsuse vähenemisega mõnes teises liikmesriigis – mille tulemusel ei esineks näiteks tootmisvõimsuse puhaskasvu äriühingu tasandil –, tähendaks see põhjaliku kontrolli kaotamist vähemalt ühe olulise potentsiaalselt kahjuliku riigiabi kategooria üle, nimelt selliste abimeetmete üle, millega ühes liikmesriigis tõstetakse tootmisvõimsust teise liikmesriigi arvelt, kus tootmisvõimsus abi tõttu väheneb. Nagu suuniseid käsitleva teatise punktides 52–53 osutatakse, võivad sellised meetmed olla vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega ning seepärast tuleb neid kontrollida. |
| --- | --- |

(133)

Võttes arvesse põhjendustes 77 ja 78 esitatud Poola ametiasutuste märkusi, märgib komisjon, et regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b osutatakse „projektiga saavutatud tootmisvõimsusele”, mis välistab võimaluse võtta koos projektiga saavutatud tootmisvõimsusega arvesse ka muude abisaajale kuuluvate EMPs asuvate käitiste või äriühingute tootmisvõimsuse taset. Tõepoolest, kui regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b kehtestatud künnise saavutamise kindlaksmääramisel saaks tootmisvõimsuse suurenemise ühes liikmesriigis tasakaalustada tootmisvõimsuse vähenemisega mõnes teises liikmesriigis – mille tulemusel ei esineks näiteks tootmisvõimsuse puhaskasvu äriühingu tasandil –, tähendaks see põhjaliku kontrolli kaotamist vähemalt ühe olulise potentsiaalselt kahjuliku riigiabi kategooria üle, nimelt selliste abimeetmete üle, millega ühes liikmesriigis tõstetakse tootmisvõimsust teise liikmesriigi arvelt, kus tootmisvõimsus abi tõttu väheneb. Nagu suuniseid käsitleva teatise punktides 52–53 osutatakse, võivad sellised meetmed olla vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega ning seepärast tuleb neid kontrollida.

| (134) | Võttes arvesse põhjenduses 79 esitatud Poola ametiasutuste märkusi, leiab komisjon, et arvestada tuleb teatatud projektiga saavutatava tootmisvõimsuse suurenemise mõju ning et tootmisvõimsuse vähenemist EMPs asuvates muudes tootmisüksustes ei saa arvesse võtta, kui selline tootmisvõimsuse vähenemine ei moodusta osa investeerimisprojektist, millega seoses abi andmisest teatati, ega ole seega mõjutatud abi andmisest. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Poola ametiasutuste osutatud riigiabi juhtumi N 158/05 (Getrag Ford Transmissions Slovakia s.r.o.) puhul moodustas tootmisvõimsuse oodatav vähenemine ühes liikmesriigis osa teatatud projektist. |
| --- | --- |

(134)

Võttes arvesse põhjenduses 79 esitatud Poola ametiasutuste märkusi, leiab komisjon, et arvestada tuleb teatatud projektiga saavutatava tootmisvõimsuse suurenemise mõju ning et tootmisvõimsuse vähenemist EMPs asuvates muudes tootmisüksustes ei saa arvesse võtta, kui selline tootmisvõimsuse vähenemine ei moodusta osa investeerimisprojektist, millega seoses abi andmisest teatati, ega ole seega mõjutatud abi andmisest. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Poola ametiasutuste osutatud riigiabi juhtumi N 158/05 (Getrag Ford Transmissions Slovakia s.r.o.) puhul moodustas tootmisvõimsuse oodatav vähenemine ühes liikmesriigis osa teatatud projektist.

| (135) | Võttes arvesse põhjenduses 80 esitatud Poola ametiasutuste märkusi, märgib komisjon, et arvestades tootmise paindlikkust tehases, võib kogu projektiga saavutatavat tootmisvõimsust põhimõtteliselt kasutada asjaomasest kolmest tootest ükskõik millise tootmiseks (39). |
| --- | --- |

(135)

Võttes arvesse põhjenduses 80 esitatud Poola ametiasutuste märkusi, märgib komisjon, et arvestades tootmise paindlikkust tehases, võib kogu projektiga saavutatavat tootmisvõimsust põhimõtteliselt kasutada asjaomasest kolmest tootest ükskõik millise tootmiseks (39).

| (136) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et abisaaja tootmisvõimsuse vähenemist teises liikmesriigis ei saa arvesse võtta. Komisjon järeldab, et kõikide asjaomaste tooteturgude puhul ületab projektiga loodav tootmisvõimsus 5 % turust. |
| --- | --- |

(136)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et abisaaja tootmisvõimsuse vähenemist teises liikmesriigis ei saa arvesse võtta. Komisjon järeldab, et kõikide asjaomaste tooteturgude puhul ületab projektiga loodav tootmisvõimsus 5 % turust.

6.6.1.3.   Mahunäitajate kasutamine kasvumäärade arvutamisel

| (137) | Menetluse algatamise otsuse punktides 100 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas investeerimisprojektiga hõlmatud toodete keskmist aastast kasvumäära saab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohaselt arvutada üksnes mahunäitajate põhjal. |
| --- | --- |

(137)

Menetluse algatamise otsuse punktides 100 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas investeerimisprojektiga hõlmatud toodete keskmist aastast kasvumäära saab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti b kohaselt arvutada üksnes mahunäitajate põhjal.

| (138) | Komisjon märgib, et lauaarvutite väärtuse negatiivne kasv võib peegeldada lauaarvutite keskmiste müügihindade suurt langust. Selline väärtuse negatiivne kasvumäär võib osutada sellele, et mahu suurenemine ei pruugi olla piisav langevale turule iseloomuliku kahaneva piirtulu hüvitamiseks. Komisjon märgib, et sarnaselt lauaarvutitega on ka sülearvutite ja serverite keskmine müügihind languses. Vastupidiselt lauaarvutitele osutab aga sülearvutite ja serverite turu positiivne kasvumäär nii mahu kui ka väärtuse poolest sellele, et müügikoguse suurenemine korvab keskmise müügihinna languse ning isegi ületab seda. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon märgib, et lauaarvutite väärtuse negatiivne kasv võib peegeldada lauaarvutite keskmiste müügihindade suurt langust. Selline väärtuse negatiivne kasvumäär võib osutada sellele, et mahu suurenemine ei pruugi olla piisav langevale turule iseloomuliku kahaneva piirtulu hüvitamiseks. Komisjon märgib, et sarnaselt lauaarvutitega on ka sülearvutite ja serverite keskmine müügihind languses. Vastupidiselt lauaarvutitele osutab aga sülearvutite ja serverite turu positiivne kasvumäär nii mahu kui ka väärtuse poolest sellele, et müügikoguse suurenemine korvab keskmise müügihinna languse ning isegi ületab seda.

| (139) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et hinnates, kas lauaarvutid moodustavad langeva turu vastavalt põhjendatud turumääratlusele, mille kohaselt lauaarvuteid käsitletakse eraldi tooteturuna, ei saa ta arvutada lauaarvutite regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b osutatud keskmist aastast kasvumäära üksnes mahunäitajate põhjal. |
| --- | --- |

(139)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et hinnates, kas lauaarvutid moodustavad langeva turu vastavalt põhjendatud turumääratlusele, mille kohaselt lauaarvuteid käsitletakse eraldi tooteturuna, ei saa ta arvutada lauaarvutite regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b osutatud keskmist aastast kasvumäära üksnes mahunäitajate põhjal.

6.6.1.4.   Järeldus laua- ja sülearvutite tootmisvõimsuse suurenemise kriteeriumi kohta

| (140) | Komisjon järeldab, et kui käsitleda lauaarvuteid sülearvutitest eraldiseisva tooteturuna, võib abi tekitada konkurentsiprobleeme, kuna lauaarvutite turu puhul oleks tegemist abiga langevas sektoris tegutsevale äriühingule. Lauaarvutite puhul on seega vaja teha mõju süvahindamine. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon järeldab, et kui käsitleda lauaarvuteid sülearvutitest eraldiseisva tooteturuna, võib abi tekitada konkurentsiprobleeme, kuna lauaarvutite turu puhul oleks tegemist abiga langevas sektoris tegutsevale äriühingule. Lauaarvutite puhul on seega vaja teha mõju süvahindamine.

6.6.2.   Vastavus serverite turuosa kriteeriumile

6.6.2.1.   Serverite asjaomase tooteturu määratlus

| (141) | Menetluse algatamise otsuse punktides 65–67, 72 ja 105 märkis komisjon, et serverite turu määratlemisel on asjakohane järgida tooteklassil/hinnavahemikul põhinevat turumääratlust, kuid väljendas kahtlust selle suhtes, kas turu segmentimine tooteklassi/hinnavahemiku põhjal on serverite puhul asjakohane turumääratlus. |
| --- | --- |

(141)

Menetluse algatamise otsuse punktides 65–67, 72 ja 105 märkis komisjon, et serverite turu määratlemisel on asjakohane järgida tooteklassil/hinnavahemikul põhinevat turumääratlust, kuid väljendas kahtlust selle suhtes, kas turu segmentimine tooteklassi/hinnavahemiku põhjal on serverite puhul asjakohane turumääratlus.

| (142) | Võttes arvesse laekunud märkusi, leiab komisjon, et tema esialgse seisukoha, mille järgi on serverite segmentimine tooteklassi/hinnavahemiku alusel käesoleval juhul kõige asjakohasem turumääratlus, võivad ümber lükata muid põhjendatud turumääratlusi toetavad argumendid. |
| --- | --- |

(142)

Võttes arvesse laekunud märkusi, leiab komisjon, et tema esialgse seisukoha, mille järgi on serverite segmentimine tooteklassi/hinnavahemiku alusel käesoleval juhul kõige asjakohasem turumääratlus, võivad ümber lükata muid põhjendatud turumääratlusi toetavad argumendid.

| (143) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et kahtlusi seoses asjakohase turu määratlusega, mida tuleks Delli serverite turuosa suuruse hindamisel kasutada, ei ole ümber lükatud. |
| --- | --- |

(143)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et kahtlusi seoses asjakohase turu määratlusega, mida tuleks Delli serverite turuosa suuruse hindamisel kasutada, ei ole ümber lükatud.

6.6.2.2.   Serverite asjaomane geograafiline turg

| (144) | Menetluse algatamise otsuse punktides 78–81 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas serverite asjaomane geograafiline turg peaks hõlmama EMPd või Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonda või olema maailmaturg. |
| --- | --- |

(144)

Menetluse algatamise otsuse punktides 78–81 ja 105 väljendas komisjon kahtlust, kas serverite asjaomane geograafiline turg peaks hõlmama EMPd või Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkonda või olema maailmaturg.

| (145) | Seoses Poola ametiasutuste märkustega leiab komisjon, et esitatud väited on seotud konkreetselt Delli ärimudeli ja tema tegevusviisiga ega pruugi tingimata kehtida teiste serveritootjate puhul ega kajastada serverituru üldist toimimist. |
| --- | --- |

(145)

Seoses Poola ametiasutuste märkustega leiab komisjon, et esitatud väited on seotud konkreetselt Delli ärimudeli ja tema tegevusviisiga ega pruugi tingimata kehtida teiste serveritootjate puhul ega kajastada serverituru üldist toimimist.

| (146) | Komisjon märgib, et huvitatud isikute märkused osutavad sellele, et serveritega kauplemine toimub laiemal tasandil kui EMP või Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkond ning et enamik tootjaid tegutseb maailmaturul. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon märgib, et huvitatud isikute märkused osutavad sellele, et serveritega kauplemine toimub laiemal tasandil kui EMP või Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika piirkond ning et enamik tootjaid tegutseb maailmaturul.

| (147) | Komisjon märgib aga, et serverite geograafiline turg on oluline üksnes Delli x86-põhiste serverite turuosa puhul. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon märgib aga, et serverite geograafiline turg on oluline üksnes Delli x86-põhiste serverite turuosa puhul.

| (148) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et kuigi serverite turgu võib olla alust pidada maailmaturuks, võib serverite geograafilise turu nende asjaomase tooteturu määratlusega seotud kahtlusi silmas pidades lahtiseks jätta. |
| --- | --- |

(148)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et kuigi serverite turgu võib olla alust pidada maailmaturuks, võib serverite geograafilise turu nende asjaomase tooteturu määratlusega seotud kahtlusi silmas pidades lahtiseks jätta.

6.6.2.3.   Järeldus serverite turuosa kriteeriumi kohta

| (149) | Komisjon järeldab, et sõltuvalt serverite puhul kasutatavast turumääratlusest võib abi tekitada konkurentsiprobleeme. Eelkõige oleks meede x86-põhiste/muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite määratlusest lähtudes tooteturu x86-põhiste serverite segmendi puhul abi äriühingule, mille turuosa ületab 25 % nende maailmaturust. Serverite turu puhul on seega vaja teha abi mõju süvahindamine. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon järeldab, et sõltuvalt serverite puhul kasutatavast turumääratlusest võib abi tekitada konkurentsiprobleeme. Eelkõige oleks meede x86-põhiste/muudel käsustikuarhitektuuridel põhinevate serverite määratlusest lähtudes tooteturu x86-põhiste serverite segmendi puhul abi äriühingule, mille turuosa ületab 25 % nende maailmaturust. Serverite turu puhul on seega vaja teha abi mõju süvahindamine.

6.6.3.   Järeldus menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste kohta

| (150) | Komisjon leiab, et menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlusi seoses sellega, kas abi vastab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b määratletud tingimustele, ei ole ümber lükatud. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon leiab, et menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlusi seoses sellega, kas abi vastab regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b määratletud tingimustele, ei ole ümber lükatud.

| (151) | Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 68 tuleb juhul, kui hinnatav meede ületab üht kahest regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b määratletud künnisest, (40) pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamist üksikasjalikult kontrollida, et abi oleks vajalik investeeringule stimuleeriva toime avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks sellega kaasnevad konkurentsimoonutused ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(151)

Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 68 tuleb juhul, kui hinnatav meede ületab üht kahest regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b määratletud künnisest, (40) pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamist üksikasjalikult kontrollida, et abi oleks vajalik investeeringule stimuleeriva toime avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks sellega kaasnevad konkurentsimoonutused ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

6.7.   Süvahindamine

| (152) | Süvahindamine toimub suuniseid käsitleva teatise põhjal, milles on sätestatud abi positiivse ja negatiivse mõju hindamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(152)

Süvahindamine toimub suuniseid käsitleva teatise põhjal, milles on sätestatud abi positiivse ja negatiivse mõju hindamise kriteeriumid.

6.7.1.   Abi positiivne mõju

6.7.1.1.   Abi eesmärk

| (153) | Poola ametiasutused osutavad sellele, et Delli investeering Łódźi vojevoodkonda on pikaajaline ettevõtmine (tootmisrajatisi tuleb käigus hoida vähemalt viis aastat alates nende valmimisest ning loodud töökohad peavad säilima vähemalt viis aastat) ja oluline pretsedent, mis võib rajada teed tulevastele investeeringutele kõnealuses vojevoodkonnas. Seepärast on tegemist Łódźi vojevoodkonna ees võetud tõsiseltvõetava kohustusega, mis aitab luua otseseid töökohti ja edendada regionaalarengut. |
| --- | --- |

(153)

Poola ametiasutused osutavad sellele, et Delli investeering Łódźi vojevoodkonda on pikaajaline ettevõtmine (tootmisrajatisi tuleb käigus hoida vähemalt viis aastat alates nende valmimisest ning loodud töökohad peavad säilima vähemalt viis aastat) ja oluline pretsedent, mis võib rajada teed tulevastele investeeringutele kõnealuses vojevoodkonnas. Seepärast on tegemist Łódźi vojevoodkonna ees võetud tõsiseltvõetava kohustusega, mis aitab luua otseseid töökohti ja edendada regionaalarengut.

| (154) | Seda positiivset mõju tugevdab kompleksne mõju, mis investeerimisprojektiga tõenäoliselt kaasneb, kuna see innustab sama või mõne seotud tööstusharu ettevõtjaid lähedusse koonduma, et saavutada väline mastaabi- ja mitmekülgsussääst. |
| --- | --- |

(154)

Seda positiivset mõju tugevdab kompleksne mõju, mis investeerimisprojektiga tõenäoliselt kaasneb, kuna see innustab sama või mõne seotud tööstusharu ettevõtjaid lähedusse koonduma, et saavutada väline mastaabi- ja mitmekülgsussääst.

| (155) | Eelkõige oodatakse, et Dell loob Łódźi vojevoodkonnas (41) 2010. aasta jaanuariks üle 2 500 (42) otsese töökoha, (43) millele lisandub ligikaudu 1 300 piirkonnas asuvate tarnijate, allhankijate ja teenusepakkujate loodavat kaudset töökohta. |
| --- | --- |

(155)

Eelkõige oodatakse, et Dell loob Łódźi vojevoodkonnas (41) 2010. aasta jaanuariks üle 2 500 (42) otsese töökoha, (43) millele lisandub ligikaudu 1 300 piirkonnas asuvate tarnijate, allhankijate ja teenusepakkujate loodavat kaudset töökohta.

| (156) | Regionaalarengu vallas juhivad Poola ametiasutused tähelepanu ka investeeringu mõjule järgmistes valdkondades:






  — | haridus – Dell teeb koostööd kahe kohaliku kõrgkooliga (44) (nt määrab stipendiume, tellib uuringuid või pakub praktikakohti) ning kavatseb alustada koostööd teiste sarnaste Łódźi vojevoodkonnas tegutsevate asutustega (45). Samuti osaleb Dell Łódźi linna algatatud Łódźi inimressursside arenguprogrammis (46). Selline koostöö kohalike kõrgkoolide ja kohaliku omavalitsusega aitab kaasa kohalikule innovatsioonile ning teadmistepõhise majanduse ja infoühiskonna arengule, nagu Iirimaa (47) puhulgi; |
| --- | --- | --- |

(156)

Regionaalarengu vallas juhivad Poola ametiasutused tähelepanu ka investeeringu mõjule järgmistes valdkondades:

—

haridus – Dell teeb koostööd kahe kohaliku kõrgkooliga (44) (nt määrab stipendiume, tellib uuringuid või pakub praktikakohti) ning kavatseb alustada koostööd teiste sarnaste Łódźi vojevoodkonnas tegutsevate asutustega (45). Samuti osaleb Dell Łódźi linna algatatud Łódźi inimressursside arenguprogrammis (46). Selline koostöö kohalike kõrgkoolide ja kohaliku omavalitsusega aitab kaasa kohalikule innovatsioonile ning teadmistepõhise majanduse ja infoühiskonna arengule, nagu Iirimaa (47) puhulgi;

| — | teadmiste edasiandmine – Delli Poola tehas kuulub maailma arenenumate tehaste hulka, mistõttu on väga tõenäoline teadmiste levimine kohalikku majandusse. Teadmiste levikuga seotud mõju tuleneb juhtimis- ja tootmisprotsessidest, mille Dell vojevoodkonnas kasutusele võtab, ning toob kaasa tegevuslike, tehniliste, logistiliste (48) ning finants- ja kliendisuhtluse oskuste leviku, nagu juba Limerickis näidatud. Samuti pakub Dell oma töötajatele mitmesuguseid koolitusvõimalusi (49). Ootuste kohaselt aitab projekt kaasa info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud oskuste tekkimisele ja levikule ning Limerickiga sarnase mitmekülgse keskuse loomisele (kasutades tegevuslikke ja tehnilisi ning finants- ja kliendisuhtluse oskusi); |
| --- | --- |

—

teadmiste edasiandmine – Delli Poola tehas kuulub maailma arenenumate tehaste hulka, mistõttu on väga tõenäoline teadmiste levimine kohalikku majandusse. Teadmiste levikuga seotud mõju tuleneb juhtimis- ja tootmisprotsessidest, mille Dell vojevoodkonnas kasutusele võtab, ning toob kaasa tegevuslike, tehniliste, logistiliste (48) ning finants- ja kliendisuhtluse oskuste leviku, nagu juba Limerickis näidatud. Samuti pakub Dell oma töötajatele mitmesuguseid koolitusvõimalusi (49). Ootuste kohaselt aitab projekt kaasa info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud oskuste tekkimisele ja levikule ning Limerickiga sarnase mitmekülgse keskuse loomisele (kasutades tegevuslikke ja tehnilisi ning finants- ja kliendisuhtluse oskusi);

| — | mitmekordistav mõju – Delli tegevus aitab tõsta Łódźi vojevoodkonnas elatustaset, suurendades kohaliku majanduse toodangut ja vojevoodkonda suunatavaid rahavooge. Delli investeeringu võimaliku mitmekordistava mõju hindamiseks osutavad Poola ametiasutused Delli tehtud uuringu tulemustele seoses sarnase investeeringuga USAs. Uuring (50) näitab, et keskmiselt luuakse iga Delli loodud ühe töökoha kohta kaks töökohta kohalikul tasandil ja veel 2,5 töökohta USA muudes piirkondades. Sellest lähtudes peaks Delli prognoositav 17,3 miljoni euro suurune aastane palgafond tooma kaasa aastas veel 13 miljoni euro kulutamise uuteks töökohtadeks Łódźi vojevoodkonnas ning 9,5 miljonit eurot terves Poolas. |
| --- | --- |

—

mitmekordistav mõju – Delli tegevus aitab tõsta Łódźi vojevoodkonnas elatustaset, suurendades kohaliku majanduse toodangut ja vojevoodkonda suunatavaid rahavooge. Delli investeeringu võimaliku mitmekordistava mõju hindamiseks osutavad Poola ametiasutused Delli tehtud uuringu tulemustele seoses sarnase investeeringuga USAs. Uuring (50) näitab, et keskmiselt luuakse iga Delli loodud ühe töökoha kohta kaks töökohta kohalikul tasandil ja veel 2,5 töökohta USA muudes piirkondades. Sellest lähtudes peaks Delli prognoositav 17,3 miljoni euro suurune aastane palgafond tooma kaasa aastas veel 13 miljoni euro kulutamise uuteks töökohtadeks Łódźi vojevoodkonnas ning 9,5 miljonit eurot terves Poolas.

| (157) | Konkurent väljendab kahtlusi seoses kaudsete töökohtade loomisega. Konkurent väidab, et teised investorid ei laienda oma tootmisvõimsust, vaid suurendavad selle asemel oma Poolas asuvate olemasolevate rajatiste kasutust. Samuti leiab konkurent, et kaudsete investeeringute hinnanguline summa on liiga suur ning et Delli tegevusega kõnealuses vojevoodkonnas saavutatav kasu on piiratud. |
| --- | --- |

(157)

Konkurent väljendab kahtlusi seoses kaudsete töökohtade loomisega. Konkurent väidab, et teised investorid ei laienda oma tootmisvõimsust, vaid suurendavad selle asemel oma Poolas asuvate olemasolevate rajatiste kasutust. Samuti leiab konkurent, et kaudsete investeeringute hinnanguline summa on liiga suur ning et Delli tegevusega kõnealuses vojevoodkonnas saavutatav kasu on piiratud.

| (158) | Komisjon märgib, et Poola ametiasutused esitasid teavet abi eesmärgi ning investeerimisprojekti mõju kohta regionaalarengule, haridusele, teadmiste levikule, võimalikule mitmekordistavale mõjule ning otseste ja kaudsete töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon märgib, et Poola ametiasutused esitasid teavet abi eesmärgi ning investeerimisprojekti mõju kohta regionaalarengule, haridusele, teadmiste levikule, võimalikule mitmekordistavale mõjule ning otseste ja kaudsete töökohtade loomisele.

| (159) | Komisjon leiab, et Poola ametiasutused on esitanud piisavalt teavet, et näidata, et projekt aitab kaasa Łódźi vojevoodkonna majandusarengule. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon leiab, et Poola ametiasutused on esitanud piisavalt teavet, et näidata, et projekt aitab kaasa Łódźi vojevoodkonna majandusarengule.

| (160) | Komisjon leiab, et konkurendi märkused ei ole põhjendatud ning seepärast ei saa neid arvesse võtta. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon leiab, et konkurendi märkused ei ole põhjendatud ning seepärast ei saa neid arvesse võtta.

| (161) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et tõenäoliselt kaasneb investeeringuga üldine positiivne mõju Łódźi vojevoodkonna majandusarengule ja seega aitab see saavutada regionaalarengu eesmärki. |
| --- | --- |

(161)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et tõenäoliselt kaasneb investeeringuga üldine positiivne mõju Łódźi vojevoodkonna majandusarengule ja seega aitab see saavutada regionaalarengu eesmärki.

6.7.1.2.   Abimeetme asjakohasus

| (162) | Nagu märgitud suuniseid käsitleva teatise punktides 17 ja 18, on alginvesteeringu toetusena antav riigiabi vaid üks võimalus turutõrgete ületamiseks ja ebasoodsas olukorras olevate piirkondade majandusarengu edendamiseks. Abi on asjakohane juhul, kui see annab muude poliitiliste meetmetega võrreldes konkreetseid eeliseid. Suuniseid käsitleva teatise punkti 18 kohaselt loetakse „asjakohaseks vahendiks meetmeid, mille puhul liikmesriik on kavandanud teisi poliitikavahendeid ja mille puhul sellise selektiivse vahendi eelised nagu riigiabi konkreetsele ettevõtjale, on tuvastatud”. |
| --- | --- |

(162)

Nagu märgitud suuniseid käsitleva teatise punktides 17 ja 18, on alginvesteeringu toetusena antav riigiabi vaid üks võimalus turutõrgete ületamiseks ja ebasoodsas olukorras olevate piirkondade majandusarengu edendamiseks. Abi on asjakohane juhul, kui see annab muude poliitiliste meetmetega võrreldes konkreetseid eeliseid. Suuniseid käsitleva teatise punkti 18 kohaselt loetakse „asjakohaseks vahendiks meetmeid, mille puhul liikmesriik on kavandanud teisi poliitikavahendeid ja mille puhul sellise selektiivse vahendi eelised nagu riigiabi konkreetsele ettevõtjale, on tuvastatud”.

| (163) | Oma 18. veebruari 2009. aasta kirjas selgitasid Poola ametiasutused üksikasjalikult, et riigiabi andmine sellistele piirkondlikku kasu toovatele ulatuslikele projektidele nagu Dell Polandi investeering Łódźis oli (juba kehtestatud üldmeetmete kõrval) ainus asjakohane meede piirkonna majanduslike puuduste lahendamiseks. |
| --- | --- |

(163)

Oma 18. veebruari 2009. aasta kirjas selgitasid Poola ametiasutused üksikasjalikult, et riigiabi andmine sellistele piirkondlikku kasu toovatele ulatuslikele projektidele nagu Dell Polandi investeering Łódźis oli (juba kehtestatud üldmeetmete kõrval) ainus asjakohane meede piirkonna majanduslike puuduste lahendamiseks.

| (164) | LECG uuringu tulemuste põhjal märgivad Poola ametiasutused, et hoolimata üldmeetmetest eesmärgiga toetada riigi ja piirkonna tasandil majandusarengut baasinfrastruktuuri ja tootlikkuse teguritesse investeerimise kaudu, eeskätt struktuurifondide kasutamise kaudu, valitsevad terves Poolas ja eriti Łódźi vojevoodkonnas suured piirkondlikud erinevused. Eelkõige osutavad uuringus esitatud andmed sellele, et Łódźi vojevoodkonna SKP on väiksem kui riigi keskmine, samas kui töötuse määr on riigi keskmisest kõrgem ning ka pikaajalise töötuse määr suurem kui Poolas tervikuna. Ka vojevoodkonna keskmine palgatase jääb allapoole riigi keskmist. Peale selle suurenesid aastatel 2004–2007 Łódźi vojevoodkonna ja terve Poola vahelised palgataseme erinevused. |
| --- | --- |

(164)

LECG uuringu tulemuste põhjal märgivad Poola ametiasutused, et hoolimata üldmeetmetest eesmärgiga toetada riigi ja piirkonna tasandil majandusarengut baasinfrastruktuuri ja tootlikkuse teguritesse investeerimise kaudu, eeskätt struktuurifondide kasutamise kaudu, valitsevad terves Poolas ja eriti Łódźi vojevoodkonnas suured piirkondlikud erinevused. Eelkõige osutavad uuringus esitatud andmed sellele, et Łódźi vojevoodkonna SKP on väiksem kui riigi keskmine, samas kui töötuse määr on riigi keskmisest kõrgem ning ka pikaajalise töötuse määr suurem kui Poolas tervikuna. Ka vojevoodkonna keskmine palgatase jääb allapoole riigi keskmist. Peale selle suurenesid aastatel 2004–2007 Łódźi vojevoodkonna ja terve Poola vahelised palgataseme erinevused.

| (165) | Poola ametiasutuste kinnitusel tundub terves Poolas investeeringute sissevoolu tagamiseks rakendatud üldmeetmetel olevat üksnes piiratud mõju välismaiste otseinvesteeringute mahule. Uuringus esitatud andmete põhjal on Poola välismaiste otseinvesteeringute tase protsendina SKPst üks madalamaid võrreldes teiste ühendusega alates 2004. aastast liitunud liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(165)

Poola ametiasutuste kinnitusel tundub terves Poolas investeeringute sissevoolu tagamiseks rakendatud üldmeetmetel olevat üksnes piiratud mõju välismaiste otseinvesteeringute mahule. Uuringus esitatud andmete põhjal on Poola välismaiste otseinvesteeringute tase protsendina SKPst üks madalamaid võrreldes teiste ühendusega alates 2004. aastast liitunud liikmesriikidega.

| (166) | Poola ametiasutused leiavad, et Łódźi vojevoodkonna suhteliselt nõrk arengutase viitab sellele, et vojevoodkonnas oleks tarvis sihipärasemat sekkumist. Siinkohal märgivad Poola ametiasutused, et tööturgu ja infrastruktuuri arengut edendades toovad ulatuslikud investeeringud sageli kaasa lisainvesteeringuid majandustegevuse ja sellega seotud mõju koondamise teel (tööstuse koondumine, kaudne majanduskasv, tehnoloogia ja teadmiste levik). Ulatuslike investeerimisprojektide toetamiseks antav riigiabi võib seega olla tõhus vahend regionaalarengu edendamiseks. |
| --- | --- |

(166)

Poola ametiasutused leiavad, et Łódźi vojevoodkonna suhteliselt nõrk arengutase viitab sellele, et vojevoodkonnas oleks tarvis sihipärasemat sekkumist. Siinkohal märgivad Poola ametiasutused, et tööturgu ja infrastruktuuri arengut edendades toovad ulatuslikud investeeringud sageli kaasa lisainvesteeringuid majandustegevuse ja sellega seotud mõju koondamise teel (tööstuse koondumine, kaudne majanduskasv, tehnoloogia ja teadmiste levik). Ulatuslike investeerimisprojektide toetamiseks antav riigiabi võib seega olla tõhus vahend regionaalarengu edendamiseks.

| (167) | Konkurent väidab, et kuna abi antakse erakorralise abina ja mitte abikava alusel, ei ole Poola kohustatud tegema seda võrdsetel tingimustel kättesaadavaks kõikidele asjaomases sektoris tegutsevatele ettevõtjatele. Konkurent märgib, et põhimõtteliselt saaks sarnast abi pakkuda ka Delli konkurentidele, kuid kahtleb, kas praeguses majanduskliimas saaks anda veel mõnele teisele arvutitootjale rohkem kui 50 miljoni euro suurust abi. |
| --- | --- |

(167)

Konkurent väidab, et kuna abi antakse erakorralise abina ja mitte abikava alusel, ei ole Poola kohustatud tegema seda võrdsetel tingimustel kättesaadavaks kõikidele asjaomases sektoris tegutsevatele ettevõtjatele. Konkurent märgib, et põhimõtteliselt saaks sarnast abi pakkuda ka Delli konkurentidele, kuid kahtleb, kas praeguses majanduskliimas saaks anda veel mõnele teisele arvutitootjale rohkem kui 50 miljoni euro suurust abi.

| (168) | Konkurent juhib tähelepanu sellele, et regionaalabi suuniste punkti 10 kohaselt tohib erakorralist abi anda üksnes erandjuhul. Konkurent leiab, et erakorralise abi kasutamine ei ole põhjendatud ega asjakohane, kuna see suurendab ühe äriühingu turujõudu turul, kus asjaomase äriühingu käes on suur osa pakkumisest (serverid), ning turul, mis on languses (lauaarvutid). |
| --- | --- |

(168)

Konkurent juhib tähelepanu sellele, et regionaalabi suuniste punkti 10 kohaselt tohib erakorralist abi anda üksnes erandjuhul. Konkurent leiab, et erakorralise abi kasutamine ei ole põhjendatud ega asjakohane, kuna see suurendab ühe äriühingu turujõudu turul, kus asjaomase äriühingu käes on suur osa pakkumisest (serverid), ning turul, mis on languses (lauaarvutid).

| (169) | Poola ametiasutuste kinnitusel ei osuta konkurendi märkused sellele, et Łódźi vojevoodkonna ebasoodsa majandusolukorra saaks lahendada muude meetmete kui ulatuslikele investeerimisprojektidele antava riigiabiga. Poola ametiasutused märgivad, et konkurendi ainus väide on see, et sarnast abi ei pakuta teistele ettevõtjatele. Poola ametiasutuste kohaselt on selline väide tingitud regionaalabi suunistes kehtestatud asjakohasuse põhimõtte väärast mõistmisest, kuna selle põhimõtte kohaselt peab komisjon analüüsima, kas abi eesmärki oleks olnud võimalik saavutada muude meetmetega. Poola ametiasutused leiavad, et konkurent ei tee mingeid vastavaid ettepanekuid. |
| --- | --- |

(169)

Poola ametiasutuste kinnitusel ei osuta konkurendi märkused sellele, et Łódźi vojevoodkonna ebasoodsa majandusolukorra saaks lahendada muude meetmete kui ulatuslikele investeerimisprojektidele antava riigiabiga. Poola ametiasutused märgivad, et konkurendi ainus väide on see, et sarnast abi ei pakuta teistele ettevõtjatele. Poola ametiasutuste kohaselt on selline väide tingitud regionaalabi suunistes kehtestatud asjakohasuse põhimõtte väärast mõistmisest, kuna selle põhimõtte kohaselt peab komisjon analüüsima, kas abi eesmärki oleks olnud võimalik saavutada muude meetmetega. Poola ametiasutused leiavad, et konkurent ei tee mingeid vastavaid ettepanekuid.

| (170) | Komisjon märgib, et Poola ametiasutuste väited abimeetme asjakohasuse kohta põhinevad Poola majanduse arengut riigi ja piirkondlikul tasandil mõjutavate tegurite makromajanduslikul analüüsil. Nad osutavad sellele, et kuigi Poola tervikuna ja eriti Łódźi vojevoodkond on ebasoodsas olukorras, on terves Poolas võetud üldmeetmed (erinevalt asjaomastes vojevoodkondades ulatuslikele investeerimisprojektidele antud erakorralisest abist) avaldanud välismaistele otseinvesteeringutele üksnes piiratud mõju ning et Poolas esinevad endiselt märkimisväärsed piirkondlikud erinevused. Poola ametiasutused märgivad, et võrreldes muude piirkondadega on Łódźi vojevoodkonnas SKP inimese kohta üks väiksemaid, töötuse määr üks suuremaid ja keskmine brutokuupalk üks madalamaid. Poola ametiasutused järeldavad, et kuna turutõrked takistavad turu tavapärast toimimist, on riigiabi ulatuslikele investeerimisprojektidele tõhus regionaalarengu edendamise vahend, koondades tööstustegevust ja ettevõtjaid ning nendega seotud mõjusid (piirkonna atraktiivsus, teadmiste levik, kaudne majanduskasv). |
| --- | --- |

(170)

Komisjon märgib, et Poola ametiasutuste väited abimeetme asjakohasuse kohta põhinevad Poola majanduse arengut riigi ja piirkondlikul tasandil mõjutavate tegurite makromajanduslikul analüüsil. Nad osutavad sellele, et kuigi Poola tervikuna ja eriti Łódźi vojevoodkond on ebasoodsas olukorras, on terves Poolas võetud üldmeetmed (erinevalt asjaomastes vojevoodkondades ulatuslikele investeerimisprojektidele antud erakorralisest abist) avaldanud välismaistele otseinvesteeringutele üksnes piiratud mõju ning et Poolas esinevad endiselt märkimisväärsed piirkondlikud erinevused. Poola ametiasutused märgivad, et võrreldes muude piirkondadega on Łódźi vojevoodkonnas SKP inimese kohta üks väiksemaid, töötuse määr üks suuremaid ja keskmine brutokuupalk üks madalamaid. Poola ametiasutused järeldavad, et kuna turutõrked takistavad turu tavapärast toimimist, on riigiabi ulatuslikele investeerimisprojektidele tõhus regionaalarengu edendamise vahend, koondades tööstustegevust ja ettevõtjaid ning nendega seotud mõjusid (piirkonna atraktiivsus, teadmiste levik, kaudne majanduskasv).

| (171) | Seoses Poola tähelepanekutega märgib komisjon, et Poola ametiasutused on esitanud põhjalikud majanduslikud tõendid, mis osutavad sellele, et riigiabi andmine sellistele piirkondlikku kasu toovatele ulatuslikele investeerimisprojektidele nagu Dell Polandi elluviidav projekt on (juba kehtestatud üldmeetmete kõrval) asjakohane meede Łódźi vojevoodkonna majanduslike puuduste lahendamiseks. |
| --- | --- |

(171)

Seoses Poola tähelepanekutega märgib komisjon, et Poola ametiasutused on esitanud põhjalikud majanduslikud tõendid, mis osutavad sellele, et riigiabi andmine sellistele piirkondlikku kasu toovatele ulatuslikele investeerimisprojektidele nagu Dell Polandi elluviidav projekt on (juba kehtestatud üldmeetmete kõrval) asjakohane meede Łódźi vojevoodkonna majanduslike puuduste lahendamiseks.

| (172) | Seoses konkurendi märkustega märgib komisjon, et liikmesriikidel ei ole kohustust teha abi, sealhulgas ka heakskiidetud või toimivate abikavade alusel antud abi, võrdsetel tingimustel kättesaadavaks kõigile asjaomases sektoris tegutsevatele ettevõtjatele, välja arvatud maksualaste abikavade puhul, mille puhul abikõlblike kulude jaoks antakse abi automaatselt, ilma ametiasutuste mis tahes otsuseta. Peale selle märgib komisjon, et kuigi erakorralist üksikabi tuleb abi eesmärgi ja mõju seisukohalt põhjendada, ei ole see seotud abimeetme asjakohasusega, mis käsitleb küsimust, kas olenemata abi laadist on see üldiste poliitikameetmetega võrreldes vajalik. |
| --- | --- |

(172)

Seoses konkurendi märkustega märgib komisjon, et liikmesriikidel ei ole kohustust teha abi, sealhulgas ka heakskiidetud või toimivate abikavade alusel antud abi, võrdsetel tingimustel kättesaadavaks kõigile asjaomases sektoris tegutsevatele ettevõtjatele, välja arvatud maksualaste abikavade puhul, mille puhul abikõlblike kulude jaoks antakse abi automaatselt, ilma ametiasutuste mis tahes otsuseta. Peale selle märgib komisjon, et kuigi erakorralist üksikabi tuleb abi eesmärgi ja mõju seisukohalt põhjendada, ei ole see seotud abimeetme asjakohasusega, mis käsitleb küsimust, kas olenemata abi laadist on see üldiste poliitikameetmetega võrreldes vajalik.

| (173) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et teatatud abi on abi eesmärgi saavutamiseks asjakohane meede. |
| --- | --- |

(173)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et teatatud abi on abi eesmärgi saavutamiseks asjakohane meede.

6.7.1.3.   Stimuleeriv toime

| (174) | Suuniseid käsitleva teatise punktides 19–28 määratletud abi stimuleeriva toime hindamiseks küsis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 108 tõendeid selle kohta, kas ja millisel määral mõjutas abi äriühingu majanduslikke otsuseid. |
| --- | --- |

(174)

Suuniseid käsitleva teatise punktides 19–28 määratletud abi stimuleeriva toime hindamiseks küsis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 108 tõendeid selle kohta, kas ja millisel määral mõjutas abi äriühingu majanduslikke otsuseid.

| (175) | Suuniseid käsitleva teatise punktis 22 on käsitletud kahte eri stsenaariumit, mille korral on võimalik stimuleerivat toimet tõendada. Esimese stsenaariumi puhul „stimuleerib abi investeerimisotsust vastu võtma, sest investeering, mis ei oleks ettevõtja jaoks abi mittesaamise korral mitte üheski teises asukohas kasumlik, võib aset leida abistatavas piirkonnas”. Teise stsenaariumi puhul „stimuleerib abi tegema kavandatava investeeringu just kõnealusesse piirkonda, sest sellega hüvitatakse abistatavas piirkonnas paiknemisega seotud netopuudujäägid ja -kulud”. |
| --- | --- |

(175)

Suuniseid käsitleva teatise punktis 22 on käsitletud kahte eri stsenaariumit, mille korral on võimalik stimuleerivat toimet tõendada. Esimese stsenaariumi puhul „stimuleerib abi investeerimisotsust vastu võtma, sest investeering, mis ei oleks ettevõtja jaoks abi mittesaamise korral mitte üheski teises asukohas kasumlik, võib aset leida abistatavas piirkonnas”. Teise stsenaariumi puhul „stimuleerib abi tegema kavandatava investeeringu just kõnealusesse piirkonda, sest sellega hüvitatakse abistatavas piirkonnas paiknemisega seotud netopuudujäägid ja -kulud”.

| (176) | Suuniseid käsitleva teatise punktis 23 on kehtestatud, et „liikmesriik peaks abi stimuleeriva toime olemasolu komisjonile tõendama”, „teatama, kumba stsenaariumit kohaldatakse” ja „esitama [...] alternatiivse stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse”. |
| --- | --- |

(176)

Suuniseid käsitleva teatise punktis 23 on kehtestatud, et „liikmesriik peaks abi stimuleeriva toime olemasolu komisjonile tõendama”, „teatama, kumba stsenaariumit kohaldatakse” ja „esitama [...] alternatiivse stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse”.

| (177) | Poola ametiasutused esitasid teavet abi stimuleeriva toime ja proportsionaalsuse kohta. Eelkõige osutasid Poola ametiasutused oma 18. veebruari 2009. aasta kirjas sellele, et aastatel 2005–2006 oli Dell määranud kindlaks projekti tunnusjooned, mis olid vajalikud prognoositud nõudluse täitmiseks, ning otsustanud viia projekti ellu olenemata asukohast. Seepärast ei ole vaja kaaluda, kas investeering oleks aset leidnud, nagu on ette nähtud esimese stsenaariumi puhul. |
| --- | --- |

(177)

Poola ametiasutused esitasid teavet abi stimuleeriva toime ja proportsionaalsuse kohta. Eelkõige osutasid Poola ametiasutused oma 18. veebruari 2009. aasta kirjas sellele, et aastatel 2005–2006 oli Dell määranud kindlaks projekti tunnusjooned, mis olid vajalikud prognoositud nõudluse täitmiseks, ning otsustanud viia projekti ellu olenemata asukohast. Seepärast ei ole vaja kaaluda, kas investeering oleks aset leidnud, nagu on ette nähtud esimese stsenaariumi puhul.

| (178) | Seoses suuniseid käsitleva teatise punktiga 25 märgib komisjon, et abi kuulub teise stsenaariumi alla. Seepärast tuleb kaaluda abi mõju seoses valitud asukoha ja mitte mõne muu piirkonna eelistamisega (mille puhul alternatiivse stsenaariumi korral eeldatakse, et abi ei anta). |
| --- | --- |

(178)

Seoses suuniseid käsitleva teatise punktiga 25 märgib komisjon, et abi kuulub teise stsenaariumi alla. Seepärast tuleb kaaluda abi mõju seoses valitud asukoha ja mitte mõne muu piirkonna eelistamisega (mille puhul alternatiivse stsenaariumi korral eeldatakse, et abi ei anta).

| (179) | Oma 18. veebruari 2009. aasta kirjas osutavad Poola ametiasutused sellele, et projekti asukoha kindlaksmääramiseks analüüsis ja võrdles Dell mitme võimaliku asukoha kulusid ja tulusid ning valis selle tulemusel projekti elluviimiseks välja kaks võimalikku asukohta, nimelt Łódźi Poolas ja Nitra Slovakkias (51). |
| --- | --- |

(179)

Oma 18. veebruari 2009. aasta kirjas osutavad Poola ametiasutused sellele, et projekti asukoha kindlaksmääramiseks analüüsis ja võrdles Dell mitme võimaliku asukoha kulusid ja tulusid ning valis selle tulemusel projekti elluviimiseks välja kaks võimalikku asukohta, nimelt Łódźi Poolas ja Nitra Slovakkias (51).

| (180) | 2006. aasta kevadel tegi Dell analüüsi, mis esitati Poola ametiasutuste edastatud äriühingu konfidentsiaalses dokumendis. Analüüsi eesmärk oli määrata kindlaks ja vaadata läbi kulutegurid, mis moodustasid põhierinevuse kahe asukoha suhteliste eeliste hindamisel, mis olid järgmised: [...] (52). Dokument sisaldab ka kahe projekti elluviimise paigana kaalutud asukoha nüüdispuhasväärtuses väljendatud kulude erinevuse kvantitatiivset analüüsi (53). |
| --- | --- |

(180)

2006. aasta kevadel tegi Dell analüüsi, mis esitati Poola ametiasutuste edastatud äriühingu konfidentsiaalses dokumendis. Analüüsi eesmärk oli määrata kindlaks ja vaadata läbi kulutegurid, mis moodustasid põhierinevuse kahe asukoha suhteliste eeliste hindamisel, mis olid järgmised: [...] (52). Dokument sisaldab ka kahe projekti elluviimise paigana kaalutud asukoha nüüdispuhasväärtuses väljendatud kulude erinevuse kvantitatiivset analüüsi (53).

| (181) | Kõnealuse dokumendi põhjal analüüsis konsultatsioonifirma LECG kahe projekti elluviimise paigana kaalutud asukoha kulude erinevuse nüüdispuhasväärtust. Alternatiivset võimalust kaaludes viitab LECG uuring sellele, et Łódźi eelised [...] ja [...] puhul ei kaalu üles ebasoodsaid tegureid [...] ja [...] puhul, mis kaasnevad projekti elluviimisega Łódźi vojevoodkonnas ja mitte Nitra piirkonnas. Ajavahemikuks 2007–2018 arvutatud nüüdispuhasväärtuse analüüsis järeldatakse, et abi puudumise korral (nii Łódźis kui ka Nitras) oleks Delli jaoks üldiselt olnud kasulikum viia projekt ellu pigem Nitras kui Łódźis (vt alljärgnev tabel).

  Łódźi ja Nitra kulude erinevuse nüüdisväärtus







  tuhandetes eurodes |
| --- | --- |
| Kategooria/rahavood | Nüüdis-puhasväärtus, aastad 1–12 |
| [...] Łódź | [...] |
| [...] Łódź | [...] |
| [...] Łódź | [...] |
| [...] Łódź | [...] |
| Łódźi vojevoodkonna nüüdispuhasväärtuse halvemus kokku (ilma riigiabita) | –40 360 |
| NB: Kõikide rahavoogude, sealhulgas riigiabiga seotud rahavoogude hindamisel kasutatud diskontotegur on [...] % kapitali kaalutud keskmine hind, mida Dell oma investeerimisprojektide hindamisel tavaliselt kasutab. Valuuta konverteerimisel on kasutatud 2006. aasta septembri (Delli ja Poola valitsuse vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kuupäeva) keskmist vahetuskurssi.

  Allikas: Delli esitatud andmetel põhinevad LECG arvutused. |

(181)

Kõnealuse dokumendi põhjal analüüsis konsultatsioonifirma LECG kahe projekti elluviimise paigana kaalutud asukoha kulude erinevuse nüüdispuhasväärtust. Alternatiivset võimalust kaaludes viitab LECG uuring sellele, et Łódźi eelised [...] ja [...] puhul ei kaalu üles ebasoodsaid tegureid [...] ja [...] puhul, mis kaasnevad projekti elluviimisega Łódźi vojevoodkonnas ja mitte Nitra piirkonnas. Ajavahemikuks 2007–2018 arvutatud nüüdispuhasväärtuse analüüsis järeldatakse, et abi puudumise korral (nii Łódźis kui ka Nitras) oleks Delli jaoks üldiselt olnud kasulikum viia projekt ellu pigem Nitras kui Łódźis (vt alljärgnev tabel).

Łódźi ja Nitra kulude erinevuse nüüdisväärtus

tuhandetes eurodes

Kategooria/rahavood

Nüüdis-puhasväärtus, aastad 1–12

[...] Łódź

[...]

[...] Łódź

[...]

[...] Łódź

[...]

[...] Łódź

[...]

Łódźi vojevoodkonna nüüdispuhasväärtuse halvemus kokku (ilma riigiabita)

–40 360

NB: Kõikide rahavoogude, sealhulgas riigiabiga seotud rahavoogude hindamisel kasutatud diskontotegur on [...] % kapitali kaalutud keskmine hind, mida Dell oma investeerimisprojektide hindamisel tavaliselt kasutab. Valuuta konverteerimisel on kasutatud 2006. aasta septembri (Delli ja Poola valitsuse vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kuupäeva) keskmist vahetuskurssi.

Allikas: Delli esitatud andmetel põhinevad LECG arvutused.

| (182) | Poola ametiasutused märgivad, et muid ametlikke dokumente, kus investeeringuks väljavalitud kaht asukohta võrreldaks, Dellil ei olnud. Dellil polnud vaja selliseid dokumente koostada, kuna äriühingu otsustusprotsess lähtus asukoha valikuga tegeleva meeskonna soovitustest direktorite nõukogule. Pärast mitut külastust ja riigiabipaketti käsitlevaid läbirääkimisi ametiasutustega hindas asukoha valikuga tegelev meeskond põhjalikult kõiki võimalikke asukohti, et esitada direktorite nõukogule soovitus lõpliku otsuse tegemiseks. |
| --- | --- |

(182)

Poola ametiasutused märgivad, et muid ametlikke dokumente, kus investeeringuks väljavalitud kaht asukohta võrreldaks, Dellil ei olnud. Dellil polnud vaja selliseid dokumente koostada, kuna äriühingu otsustusprotsess lähtus asukoha valikuga tegeleva meeskonna soovitustest direktorite nõukogule. Pärast mitut külastust ja riigiabipaketti käsitlevaid läbirääkimisi ametiasutustega hindas asukoha valikuga tegelev meeskond põhjalikult kõiki võimalikke asukohti, et esitada direktorite nõukogule soovitus lõpliku otsuse tegemiseks.

| (183) | Poola ametiasutused märgivad, et eellepinguna sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum on viimane dokument, mis kinnitab Delli otsust teha investeering Poolasse kokkulepitud tingimustel, mis eeskätt hõlmavad riigiabipaketti. |
| --- | --- |

(183)

Poola ametiasutused märgivad, et eellepinguna sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum on viimane dokument, mis kinnitab Delli otsust teha investeering Poolasse kokkulepitud tingimustel, mis eeskätt hõlmavad riigiabipaketti.

| (184) | Poola ametiasutused märgivad, et Dell ja mitmesugused Poola valitsust esindavad asutused (läbirääkimised korraldas Poola teabe- ja välisinvesteeringute amet) pidasid investeerimistingimuste ja eeskätt abi üle pikaajalisi läbirääkimisi. Esimesed kohtumised toimusid 2005. aasta aprillis, millele järgnes mitu külaskäiku Poola eri paikadesse. Esialgsed abipakkumised esitati Dellile 2005. aasta lõpus. Läbirääkimised vastastikuse mõistmise memorandumi sõnastuse üle kestsid 2006. aasta maist kuni 2006. aasta juuli lõpuni, kui osapooled jõudsid esialgse sõnastuse suhtes kokkuleppele. 2006. aasta augustis tehti memorandumisse teatavad muudatused ning lõpuks allkirjastasid kõik osapooled dokumendi 19. septembril 2006, kinnitades Delli kavatsust teha investeering Poolasse. |
| --- | --- |

(184)

Poola ametiasutused märgivad, et Dell ja mitmesugused Poola valitsust esindavad asutused (läbirääkimised korraldas Poola teabe- ja välisinvesteeringute amet) pidasid investeerimistingimuste ja eeskätt abi üle pikaajalisi läbirääkimisi. Esimesed kohtumised toimusid 2005. aasta aprillis, millele järgnes mitu külaskäiku Poola eri paikadesse. Esialgsed abipakkumised esitati Dellile 2005. aasta lõpus. Läbirääkimised vastastikuse mõistmise memorandumi sõnastuse üle kestsid 2006. aasta maist kuni 2006. aasta juuli lõpuni, kui osapooled jõudsid esialgse sõnastuse suhtes kokkuleppele. 2006. aasta augustis tehti memorandumisse teatavad muudatused ning lõpuks allkirjastasid kõik osapooled dokumendi 19. septembril 2006, kinnitades Delli kavatsust teha investeering Poolasse.

| (185) | Poola ametiasutused edastasid koopia Delli sisedokumendist, mis esitati direktorite nõukogule ja milles kinnitatakse otsust investeerida Łódźi. Dokumendi kuupäev on 6. september 2006 ning selleks ajaks olid osapooled vastastikuse mõistmise memorandumi sõnastuse juba vastu võtnud. |
| --- | --- |

(185)

Poola ametiasutused edastasid koopia Delli sisedokumendist, mis esitati direktorite nõukogule ja milles kinnitatakse otsust investeerida Łódźi. Dokumendi kuupäev on 6. september 2006 ning selleks ajaks olid osapooled vastastikuse mõistmise memorandumi sõnastuse juba vastu võtnud.

| (186) | Konkurent väidab, et abi ei avalda tegelikku stimuleerivat toimet, ning usub, et Dell ei ole tõendanud, et abi innustas teda reaalselt muutma oma käitumist ajal, mil Poola valitsus tema investeeringut algselt toetama nõustus. Konkurent väidab, et võttes arvesse Poola keskset geograafilist asukohta ning stabiilse tööjõu olemasolu, on Poola suutnud väga edukalt tuua riiki välismaiseid otseinvesteeringuid ning seepärast järgis Dell ratsionaalset majanduslikku suunda, mida ta oleks teinud ka ilma riigiabita. Konkurent mainib, et alates 2007. aasta viimasest kvartalist on turutingimused pärast minisülearvutite turuleilmumist oluliselt muutunud, mis seab kahtluse alla Delli lauaarvutite, sülearvutite ja serverite tootmisse tehtavate investeeringute põhjendatuse. |
| --- | --- |

(186)

Konkurent väidab, et abi ei avalda tegelikku stimuleerivat toimet, ning usub, et Dell ei ole tõendanud, et abi innustas teda reaalselt muutma oma käitumist ajal, mil Poola valitsus tema investeeringut algselt toetama nõustus. Konkurent väidab, et võttes arvesse Poola keskset geograafilist asukohta ning stabiilse tööjõu olemasolu, on Poola suutnud väga edukalt tuua riiki välismaiseid otseinvesteeringuid ning seepärast järgis Dell ratsionaalset majanduslikku suunda, mida ta oleks teinud ka ilma riigiabita. Konkurent mainib, et alates 2007. aasta viimasest kvartalist on turutingimused pärast minisülearvutite turuleilmumist oluliselt muutunud, mis seab kahtluse alla Delli lauaarvutite, sülearvutite ja serverite tootmisse tehtavate investeeringute põhjendatuse.

| (187) | Oma 22. aprilli 2009. aasta vastuses juhivad Poola ametiasutused tähelepanu sellele, et nad on esitanud üksikasjalikud majanduslikud tõendid selle kohta, miks oli abil ajal, kui Dell 2006. aastal tehase Łódźi rajada otsustas, stimuleerivat toimet. Nad väidavad, et konkurent räägib iseendale mitmel viisil vastu – alguses väidetakse, et Dell oleks teinud investeeringu Poolasse ka ilma abita, kuid seejärel osutatakse, et praegustes muutunud turutingimustes ei sooviks Dell tõenäoliselt enam tehast rajada. Poola ametiasutused märgivad ka seda, et konkurendi kirjas ei ole mainitud, miks on praegused turutingimused olulised 2006. aastal tehtud investeerimisotsusega seotud stimuleeriva toime analüüsimisel. |
| --- | --- |

(187)

Oma 22. aprilli 2009. aasta vastuses juhivad Poola ametiasutused tähelepanu sellele, et nad on esitanud üksikasjalikud majanduslikud tõendid selle kohta, miks oli abil ajal, kui Dell 2006. aastal tehase Łódźi rajada otsustas, stimuleerivat toimet. Nad väidavad, et konkurent räägib iseendale mitmel viisil vastu – alguses väidetakse, et Dell oleks teinud investeeringu Poolasse ka ilma abita, kuid seejärel osutatakse, et praegustes muutunud turutingimustes ei sooviks Dell tõenäoliselt enam tehast rajada. Poola ametiasutused märgivad ka seda, et konkurendi kirjas ei ole mainitud, miks on praegused turutingimused olulised 2006. aastal tehtud investeerimisotsusega seotud stimuleeriva toime analüüsimisel.

| (188) | Poola ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et ükski konkurendi märkus ei ole abi stimuleeriva toime olemasolu hindamisel asjakohane. Poola ametiasutuste jaoks on ainus oluline küsimus see, kas ilma abi andmata oleks investeering suunatud mujale. |
| --- | --- |

(188)

Poola ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et ükski konkurendi märkus ei ole abi stimuleeriva toime olemasolu hindamisel asjakohane. Poola ametiasutuste jaoks on ainus oluline küsimus see, kas ilma abi andmata oleks investeering suunatud mujale.

| (189) | Konkurendi märkuste kohta märgib komisjon, et need ei ole asjakohased stimuleeriva toime hindamiseks teise stsenaariumi puhul, mille kohaselt tuleb abi mõju kaaluda seoses investeeringu tegemisega sihtpiirkonda ja mitte mõnda teise piirkonda. Samuti ei ole märkused turutingimuste järgnenud muutuste kohta asjakohased neile eelnenud investeerimisotsuse hindamisel. |
| --- | --- |

(189)

Konkurendi märkuste kohta märgib komisjon, et need ei ole asjakohased stimuleeriva toime hindamiseks teise stsenaariumi puhul, mille kohaselt tuleb abi mõju kaaluda seoses investeeringu tegemisega sihtpiirkonda ja mitte mõnda teise piirkonda. Samuti ei ole märkused turutingimuste järgnenud muutuste kohta asjakohased neile eelnenud investeerimisotsuse hindamisel.

| (190) | Seoses suuniseid käsitleva teatise punktiga 23 märgib komisjon, et nagu on näidatud põhjendustes 183–185, on Poola ametiasutused esitanud selgeid tõendeid abi tegeliku mõju kohta investeeringu asukoha valimisel, kuna Dell otsustas oma tegevuse Łódźi viia alles pärast seda, kui ta oli saavutanud Poola ametiasutustega kokkuleppe selles asukohas projekti rakendamise majanduslikku ja rahalist külge mõjutavate abitingimuste suhtes. |
| --- | --- |

(190)

Seoses suuniseid käsitleva teatise punktiga 23 märgib komisjon, et nagu on näidatud põhjendustes 183–185, on Poola ametiasutused esitanud selgeid tõendeid abi tegeliku mõju kohta investeeringu asukoha valimisel, kuna Dell otsustas oma tegevuse Łódźi viia alles pärast seda, kui ta oli saavutanud Poola ametiasutustega kokkuleppe selles asukohas projekti rakendamise majanduslikku ja rahalist külge mõjutavate abitingimuste suhtes.

| (191) | Seoses suuniseid käsitleva teatise punktiga 25 märgib komisjon, et Poola ametiasutused on esitanud tõendeid abi stimuleeriva toime kohta, edastades äriühingu dokumendid ja uuringu, mis sisaldab tegevuse asjaomasesse abi saavasse piirkonda viimise ning teise piirkonda (Nitrasse Slovakkias) viimise kulude ja tulude võrdlust. Komisjon leiab, et Poola ametiasutuste esitatud võrdlev stsenaarium on realistlik. |
| --- | --- |

(191)

Seoses suuniseid käsitleva teatise punktiga 25 märgib komisjon, et Poola ametiasutused on esitanud tõendeid abi stimuleeriva toime kohta, edastades äriühingu dokumendid ja uuringu, mis sisaldab tegevuse asjaomasesse abi saavasse piirkonda viimise ning teise piirkonda (Nitrasse Slovakkias) viimise kulude ja tulude võrdlust. Komisjon leiab, et Poola ametiasutuste esitatud võrdlev stsenaarium on realistlik.

| (192) | Poola ametiasutused osutavad sellele, et otsus viia projekt ellu Łódźis tehti pärast Poola valitsuse otsust anda Dellile abi, et hüvitada tegevuse Łódźi viimisega kaasnev majanduslik halvemus ning sellega seotud ebasoodsad tingimused ja kulud võrreldes tol ajal kaalutud alternatiivse asukohaga. Seepärast leiab komisjon seoses suuniseid käsitleva teatise punktidega 21 ja 28, et abi aitas kaasa abi saava äriühingu käitumise muutumisele ning et investeeringut Łódźi vojevoodkonda ei oleks ilma abi andmiseta tehtud. |
| --- | --- |

(192)

Poola ametiasutused osutavad sellele, et otsus viia projekt ellu Łódźis tehti pärast Poola valitsuse otsust anda Dellile abi, et hüvitada tegevuse Łódźi viimisega kaasnev majanduslik halvemus ning sellega seotud ebasoodsad tingimused ja kulud võrreldes tol ajal kaalutud alternatiivse asukohaga. Seepärast leiab komisjon seoses suuniseid käsitleva teatise punktidega 21 ja 28, et abi aitas kaasa abi saava äriühingu käitumise muutumisele ning et investeeringut Łódźi vojevoodkonda ei oleks ilma abi andmiseta tehtud.

| (193) | Eespool kirjeldatut silmas pidades leiab komisjon, et abi mõjutas Delli otsust rajada oma uus tehas Łódźi, kuna sellega hüvitati vähem soodsad investeerimistingimused võrreldes teise kavandatud asukohaga, ning et abi puudumise korral oleks investeering võidud teha kusagile mujale. |
| --- | --- |

(193)

Eespool kirjeldatut silmas pidades leiab komisjon, et abi mõjutas Delli otsust rajada oma uus tehas Łódźi, kuna sellega hüvitati vähem soodsad investeerimistingimused võrreldes teise kavandatud asukohaga, ning et abi puudumise korral oleks investeering võidud teha kusagile mujale.

6.7.1.4.   Abi proportsionaalsus

| (194) | Menetluse algatamise otsuses palus komisjon tõendeid selle kohta, et abi arvesse võttes vastab projekti investeeringutasuvus Delli muude investeerimisprojektide tavapärasele tasuvusele, äriühingu kapitalikuludele tervikuna või kõnealuses valdkonnas üldiselt saadavale tulule. |
| --- | --- |

(194)

Menetluse algatamise otsuses palus komisjon tõendeid selle kohta, et abi arvesse võttes vastab projekti investeeringutasuvus Delli muude investeerimisprojektide tavapärasele tasuvusele, äriühingu kapitalikuludele tervikuna või kõnealuses valdkonnas üldiselt saadavale tulule.

| (195) | Suuniseid käsitlevas teatises kirjeldatud teise stsenaariumi puhul loetakse abi proportsionaalseks, kui see võrdub abi saava äriühingu poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus asukohas tehtava investeeringu puhaskulude vahega. |
| --- | --- |

(195)

Suuniseid käsitlevas teatises kirjeldatud teise stsenaariumi puhul loetakse abi proportsionaalseks, kui see võrdub abi saava äriühingu poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus asukohas tehtava investeeringu puhaskulude vahega.

| (196) | Komisjon märgib, et stimuleeriva toime analüüsimiseks esitatud andmed (vt alljärgnev tabel) osutavad sellele, et abi nüüdispuhasväärtus ei ületa tegevuse Łódźi viimisega kaasneva halvemuse nüüdispuhasväärtust (kulude erinevus kokku ilma abita).

  Łódźi ja Nitra kulude erinevuse võrdlus ja abisumma







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Łódźi vojevoodkonna nüüdispuhasväärtuse halvemus kokku (ilma riigiabita) | –40 360 |
| Poola ametiasutuste antud abi nüüdispuhasväärtus | 39 432 |
| Łódźi vojevoodkonna nüüdispuhasväärtuse eelis kokku (koos riigiabiga) | – 927 |
| Märkused: kõikide rahavoogude, sealhulgas riigiabiga seotud rahavoogude hindamisel kasutatud diskontotegur on [...] % kapitali kaalutud keskmine hind, mida Dell oma investeerimisprojektide hindamisel tavaliselt kasutab. Valuuta konverteerimisel on kasutatud 2006. aasta septembri (Delli ja Poola valitsuse vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kuupäeva) keskmist vahetuskurssi.

  Allikas: Delli esitatud andmetel põhinevad LECG arvutused. |

(196)

Komisjon märgib, et stimuleeriva toime analüüsimiseks esitatud andmed (vt alljärgnev tabel) osutavad sellele, et abi nüüdispuhasväärtus ei ületa tegevuse Łódźi viimisega kaasneva halvemuse nüüdispuhasväärtust (kulude erinevus kokku ilma abita).

Łódźi ja Nitra kulude erinevuse võrdlus ja abisumma

(tuhandetes eurodes)

Łódźi vojevoodkonna nüüdispuhasväärtuse halvemus kokku (ilma riigiabita)

–40 360

Poola ametiasutuste antud abi nüüdispuhasväärtus

39 432

Łódźi vojevoodkonna nüüdispuhasväärtuse eelis kokku (koos riigiabiga)

– 927

Märkused: kõikide rahavoogude, sealhulgas riigiabiga seotud rahavoogude hindamisel kasutatud diskontotegur on [...] % kapitali kaalutud keskmine hind, mida Dell oma investeerimisprojektide hindamisel tavaliselt kasutab. Valuuta konverteerimisel on kasutatud 2006. aasta septembri (Delli ja Poola valitsuse vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kuupäeva) keskmist vahetuskurssi.

Allikas: Delli esitatud andmetel põhinevad LECG arvutused.

| (197) | Eespool kirjeldatut silmas pidades leiab komisjon, et abi piirdub summaga, mis on vajalik, et hüvitada tegevuse Łódźi viimisest tingitud täiendavad puhaskulud võrreldes teise asukohaga. |
| --- | --- |

(197)

Eespool kirjeldatut silmas pidades leiab komisjon, et abi piirdub summaga, mis on vajalik, et hüvitada tegevuse Łódźi viimisest tingitud täiendavad puhaskulud võrreldes teise asukohaga.

6.7.2.   Abi negatiivne mõju

| (198) | Komisjon märgib, et suuniseid käsitleva teatise punktis 40 on sätestatud, et „kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused.” |
| --- | --- |

(198)

Komisjon märgib, et suuniseid käsitleva teatise punktis 40 on sätestatud, et „kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused.”

6.7.2.1.   Erainvesteeringute väljatõrjumine

| (199) | Poola ja anonüümne huvitatud isik esitasid märkusi seoses suuniseid käsitlevas teatises sätestatud erainvesteeringute väljatõrjumise kahe alakriteeriumiga, nimelt turuvõimu saavutamisega ning ebatõhusate turustruktuuride loomise või säilitamisega. |
| --- | --- |

(199)

Poola ja anonüümne huvitatud isik esitasid märkusi seoses suuniseid käsitlevas teatises sätestatud erainvesteeringute väljatõrjumise kahe alakriteeriumiga, nimelt turuvõimu saavutamisega ning ebatõhusate turustruktuuride loomise või säilitamisega.

| (200) | Erainvesteeringute väljatõrjumise puhul on Poola ametiasutuste arvamuse kohaselt ebatõenäoline, et konkurendid reageerivad kõnealusele investeerimisprojektile oma investeeringute vähendamisega. Samuti on nad seisukohal, et asjaomane investeerimisprojekt ei soodusta turuvõimu saavutamist või säilitamist ega ebatõhusate turustruktuuride loomist või säilitamist. |
| --- | --- |

(200)

Erainvesteeringute väljatõrjumise puhul on Poola ametiasutuste arvamuse kohaselt ebatõenäoline, et konkurendid reageerivad kõnealusele investeerimisprojektile oma investeeringute vähendamisega. Samuti on nad seisukohal, et asjaomane investeerimisprojekt ei soodusta turuvõimu saavutamist või säilitamist ega ebatõhusate turustruktuuride loomist või säilitamist.

| (201) | Anonüümne huvitatud isik väidab, et Dellil on märkimisväärne turuvõim, mida abi veelgi tugevdab. Konkurendi sõnul on Dellil võimalus kasutada abi oluliste teiseste eeliste saavutamiseks ning tootmisvõimsust minimaalsete kuludega suurendada. Samuti väidab konkurent, et abi ei tohiks kasutada tootmisvõimsuse suurendamiseks langeval turul (lauaarvutid). |
| --- | --- |

(201)

Anonüümne huvitatud isik väidab, et Dellil on märkimisväärne turuvõim, mida abi veelgi tugevdab. Konkurendi sõnul on Dellil võimalus kasutada abi oluliste teiseste eeliste saavutamiseks ning tootmisvõimsust minimaalsete kuludega suurendada. Samuti väidab konkurent, et abi ei tohiks kasutada tootmisvõimsuse suurendamiseks langeval turul (lauaarvutid).

| (202) | Turuvõimuga seoses leiab komisjon, et kuna abi kuulub teise stsenaariumi alla ning investeerimisprojekt oleks igal juhul ellu viidud, nagu eespool osutatud, ei ole asjakohane kaaluda süvahindamise käigus, milline mõju võiks abil olla turuvõimu võimalikule kasvule, kuna selline turuvõim oleks tekkinud sõltumata investeeringu tegemise asukohast ning abi andmine oleks seda mõjutanud. Seepärast on komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul ei saa järeldada, et abisaaja turuvõim oleks abi tulemusel kasvanud. |
| --- | --- |

(202)

Turuvõimuga seoses leiab komisjon, et kuna abi kuulub teise stsenaariumi alla ning investeerimisprojekt oleks igal juhul ellu viidud, nagu eespool osutatud, ei ole asjakohane kaaluda süvahindamise käigus, milline mõju võiks abil olla turuvõimu võimalikule kasvule, kuna selline turuvõim oleks tekkinud sõltumata investeeringu tegemise asukohast ning abi andmine oleks seda mõjutanud. Seepärast on komisjon seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul ei saa järeldada, et abisaaja turuvõim oleks abi tulemusel kasvanud.

| (203) | Olenemata eespool osutatud võimalikest viidetest sellele, et investeerimisprojekt võib kaasa tuua tootmisvõimsuse märkimisväärse suurenemise turul, mida võib pidada languses olevaks (lauaarvutid), leiab komisjon seoses ebatõhusate turustruktuuride loomise või säilitamisega samamoodi, et ta ei saa järeldada, et abi tõrjub välja erainvesteeringud, kuna teise stsenaariumi puhul ei ole kahjusid käsitlev teooria seotud mitte investeeringu võimaliku mõjuga konkurentidele, vaid abi mõjuga asukoha valikule. |
| --- | --- |

(203)

Olenemata eespool osutatud võimalikest viidetest sellele, et investeerimisprojekt võib kaasa tuua tootmisvõimsuse märkimisväärse suurenemise turul, mida võib pidada languses olevaks (lauaarvutid), leiab komisjon seoses ebatõhusate turustruktuuride loomise või säilitamisega samamoodi, et ta ei saa järeldada, et abi tõrjub välja erainvesteeringud, kuna teise stsenaariumi puhul ei ole kahjusid käsitlev teooria seotud mitte investeeringu võimaliku mõjuga konkurentidele, vaid abi mõjuga asukoha valikule.

| (204) | Eespool kirjeldatut silmas pidades leiab komisjon, et erainvesteeringute väljatõrjumisega seoses ei tekita abi probleeme. |
| --- | --- |

(204)

Eespool kirjeldatut silmas pidades leiab komisjon, et erainvesteeringute väljatõrjumisega seoses ei tekita abi probleeme.

6.7.2.2.   Negatiivne mõju kaubandusele

| (205) | Peale erainvesteeringute väljatõrjumisest tingitud võimaliku negatiivse mõju mainitakse suuniseid käsitlevas teatises ka ulatuslike investeerimisprojektidega seonduvat võimalikku negatiivset mõju kaubandusele ja asukohale. |
| --- | --- |

(205)

Peale erainvesteeringute väljatõrjumisest tingitud võimaliku negatiivse mõju mainitakse suuniseid käsitlevas teatises ka ulatuslike investeerimisprojektidega seonduvat võimalikku negatiivset mõju kaubandusele ja asukohale.

| (206) | Selleks et määrata kindlaks investeeringu mõju kaubandusele, tuleb kõigepealt hinnata, kas abi toob täiendava majandustegevuse arendamise asemel kaasa olemasoleva tegevuse üleviimise ühest piirkonnast teise. Tegevuse üleviimise korral tuleb üldisel kaalumisel arvesse võtta negatiivset mõju piirkonnale, kus majandustegevus kahaneb (olemasolevates asukohtades või alternatiivses asukohas, kuhu investeering oleks abi puudumisel suunatud). |
| --- | --- |

(206)

Selleks et määrata kindlaks investeeringu mõju kaubandusele, tuleb kõigepealt hinnata, kas abi toob täiendava majandustegevuse arendamise asemel kaasa olemasoleva tegevuse üleviimise ühest piirkonnast teise. Tegevuse üleviimise korral tuleb üldisel kaalumisel arvesse võtta negatiivset mõju piirkonnale, kus majandustegevus kahaneb (olemasolevates asukohtades või alternatiivses asukohas, kuhu investeering oleks abi puudumisel suunatud).

| (207) | Suuniseid käsitleva teatise punkti 50 kohaselt peaks „kõnealuste suuniste kohaldusalasse kuuluvate ulatuslike investeerimisprojektide hindamisel komisjoni käsutuses olema kogu vajalik teave hindamaks, kas riigiabi andmise tulemusena kaob ühenduses märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti”. |
| --- | --- |

(207)

Suuniseid käsitleva teatise punkti 50 kohaselt peaks „kõnealuste suuniste kohaldusalasse kuuluvate ulatuslike investeerimisprojektide hindamisel komisjoni käsutuses olema kogu vajalik teave hindamaks, kas riigiabi andmise tulemusena kaob ühenduses märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti”.

| (208) | Poola ametiasutuste kinnitusel ei ole Delli otsused rajada uus tehas Łódźi ning vähendada tootmist tegutsevas tehases Limerickis omavahel seotud. Poola ametiasutused osutavad asjaolule, et otsus Limerickis esialgu tootmist vähendada ning seejärel Limericki tehas sulgeda ja sealne tootmistegevus lõpetada tehti 2008. aasta lõpul, rohkem kui kaks aastat pärast otsust jätkata investeerimisprojektiga Łódźis, ning see kajastab maailmamajanduse väljavaadete kiiret halvenemist. |
| --- | --- |

(208)

Poola ametiasutuste kinnitusel ei ole Delli otsused rajada uus tehas Łódźi ning vähendada tootmist tegutsevas tehases Limerickis omavahel seotud. Poola ametiasutused osutavad asjaolule, et otsus Limerickis esialgu tootmist vähendada ning seejärel Limericki tehas sulgeda ja sealne tootmistegevus lõpetada tehti 2008. aasta lõpul, rohkem kui kaks aastat pärast otsust jätkata investeerimisprojektiga Łódźis, ning see kajastab maailmamajanduse väljavaadete kiiret halvenemist.

| (209) | Poola ametiasutused osutavad sellele, et ootuste kohaselt kaasneb Limericki tehase sulgemisega, millest teatati 2009. aasta jaanuaris, 1 900 töökoha kadumine ajavahemikul 2009. aasta aprillist kuni 2010. aasta jaanuarini. Poola ametiasutused nendivad aga, et Dell jätkab Limerickis teatavat äritegevust. Eeskätt säilib 900 töökohta Limericki tehases, mis jätkab tootmistegevuse kooskõlastamist ning logistika- ja tarneahelaga seotud tegevust mitmes valdkonnas, sealhulgas tootearenduse, tehnoloogia ja hangete vallas. Peale selle osutavad Poola ametiasutused sellele, et Dell jätkab ja arendab märkimisväärsel määral oma tegevust mujal Iirimaal. |
| --- | --- |

(209)

Poola ametiasutused osutavad sellele, et ootuste kohaselt kaasneb Limericki tehase sulgemisega, millest teatati 2009. aasta jaanuaris, 1 900 töökoha kadumine ajavahemikul 2009. aasta aprillist kuni 2010. aasta jaanuarini. Poola ametiasutused nendivad aga, et Dell jätkab Limerickis teatavat äritegevust. Eeskätt säilib 900 töökohta Limericki tehases, mis jätkab tootmistegevuse kooskõlastamist ning logistika- ja tarneahelaga seotud tegevust mitmes valdkonnas, sealhulgas tootearenduse, tehnoloogia ja hangete vallas. Peale selle osutavad Poola ametiasutused sellele, et Dell jätkab ja arendab märkimisväärsel määral oma tegevust mujal Iirimaal.

| (210) | Konkurent ei esitanud märkusi negatiivse mõju kohta kaubandusele (sel viisil, nagu seda küsimust arutatakse suuniseid käsitlevas teatises). |
| --- | --- |

(210)

Konkurent ei esitanud märkusi negatiivse mõju kohta kaubandusele (sel viisil, nagu seda küsimust arutatakse suuniseid käsitlevas teatises).

| (211) | Komisjon märgib, et ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal, eriti asjaolu põhjal, et Dell oleks teinud uue investeeringu ka abi puudumise korral (teine stsenaarium), ei ole mingeid tõendeid töökohtade kadumise kohta ühenduses, välja arvatud eespool osutatud Delli kontserni kuuluvates üksustes (54). |
| --- | --- |

(211)

Komisjon märgib, et ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal, eriti asjaolu põhjal, et Dell oleks teinud uue investeeringu ka abi puudumise korral (teine stsenaarium), ei ole mingeid tõendeid töökohtade kadumise kohta ühenduses, välja arvatud eespool osutatud Delli kontserni kuuluvates üksustes (54).

| (212) | Komisjon järeldab, et hiljuti teatatud töökohtade kadumine Delli Limericki tehases ei olnud tingitud abist. Nagu kirjeldatud põhjenduses 193, oleks uude tootmisvõimsusesse investeeritud ka abi puudumise korral, kuid seda Łódźi (Poola) asemel Nitras (Slovakkia). Võttes arvesse seda, et abist tulenevalt muutus investeeringu tegemise asukoht (Nitra asemel Łódź), kuid mitte investeerimisotsus ise, ei saa väita, et abi mõjutas Limericki tehast. Samuti võtab komisjon arvesse Poola ametiasutuste väidet, mille kohaselt otsus lõpetada tootmistegevus ja sulgeda tehas Limerickis ei ole seotud Delli otsusega suunata investeerimisprojekt Łódźi. |
| --- | --- |

(212)

Komisjon järeldab, et hiljuti teatatud töökohtade kadumine Delli Limericki tehases ei olnud tingitud abist. Nagu kirjeldatud põhjenduses 193, oleks uude tootmisvõimsusesse investeeritud ka abi puudumise korral, kuid seda Łódźi (Poola) asemel Nitras (Slovakkia). Võttes arvesse seda, et abist tulenevalt muutus investeeringu tegemise asukoht (Nitra asemel Łódź), kuid mitte investeerimisotsus ise, ei saa väita, et abi mõjutas Limericki tehast. Samuti võtab komisjon arvesse Poola ametiasutuste väidet, mille kohaselt otsus lõpetada tootmistegevus ja sulgeda tehas Limerickis ei ole seotud Delli otsusega suunata investeerimisprojekt Łódźi.

| (213) | Komisjon leiab, et töökohtade kadumist seoses Delli kontserni otsusega sulgeda oma tehas Limerickis ei saa käsitleda Poola ametiasutuste antud abi tagajärjena. Sellest tulenevalt ja olenemata muudest selle küsimusega seotud kaalutlustest (55) järeldab komisjon, et kõnealune töökohtade kadumine ei tulene abist. |
| --- | --- |

(213)

Komisjon leiab, et töökohtade kadumist seoses Delli kontserni otsusega sulgeda oma tehas Limerickis ei saa käsitleda Poola ametiasutuste antud abi tagajärjena. Sellest tulenevalt ja olenemata muudest selle küsimusega seotud kaalutlustest (55) järeldab komisjon, et kõnealune töökohtade kadumine ei tulene abist.

6.8.   Kaalumine

| (214) | Olles kindlaks teinud, et abi stimuleerib investeeringu tegemist asjaomasesse piirkonda, tuleb kaaluda abi positiivset ja negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(214)

Olles kindlaks teinud, et abi stimuleerib investeeringu tegemist asjaomasesse piirkonda, tuleb kaaluda abi positiivset ja negatiivset mõju.

| (215) | Kui ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel vastavalt suuniseid käsitleva teatise punktile 53 negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega. Seevastu on komisjon seisukohal, et investeeringu toomine vaesemasse piirkonda on ühendusesisese ühtekuuluvuse huvides kasulikum kui sellise investeeringu suunamine jõukamasse piirkonda. |
| --- | --- |

(215)

Kui ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel vastavalt suuniseid käsitleva teatise punktile 53 negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega. Seevastu on komisjon seisukohal, et investeeringu toomine vaesemasse piirkonda on ühendusesisese ühtekuuluvuse huvides kasulikum kui sellise investeeringu suunamine jõukamasse piirkonda.

| (216) | Komisjon märgib, et Poola ametiasutuste antud abi puudumise korral oleks investeering tehtud teise piirkonda (käesoleval juhul Nitrasse Slovakkias). Nagu aga suuniseid käsitleva teatise punktis 53 on märgitud, „ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga (ja mis täidab seega eespool nimetatud proportsionaalsuse nõuded ning „positiivse mõju” tingimused, mis hõlmavad eesmärki, asjakohasust ja stimuleerivat toimet), kaalub üles kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud”. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon märgib, et Poola ametiasutuste antud abi puudumise korral oleks investeering tehtud teise piirkonda (käesoleval juhul Nitrasse Slovakkias). Nagu aga suuniseid käsitleva teatise punktis 53 on märgitud, „ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga (ja mis täidab seega eespool nimetatud proportsionaalsuse nõuded ning „positiivse mõju” tingimused, mis hõlmavad eesmärki, asjakohasust ja stimuleerivat toimet), kaalub üles kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud”.

| (217) | Käesoleva juhtumi puhul märgib komisjon, et Západné Slovenskos (piirkond, kus Nitra asub) kohaldatav maksimaalne abi osatähtsus on 40 % abi brutoekvivalendist, (56) samal ajal kui Łódźi vojevoodkonnas on see 50 %. Selline maksimaalse abi osatähtsuse erinevus kajastab asjaolu, et ajavahemiku 2000–2002 ostujõu standardina väljendatud andmete põhjal oli SKP elaniku kohta võrreldes EL 25 keskmisega Západné Slovenskos 45,42 % ja Łódźi vojevoodkonnas 41,45 %. |
| --- | --- |

(217)

Käesoleva juhtumi puhul märgib komisjon, et Západné Slovenskos (piirkond, kus Nitra asub) kohaldatav maksimaalne abi osatähtsus on 40 % abi brutoekvivalendist, (56) samal ajal kui Łódźi vojevoodkonnas on see 50 %. Selline maksimaalse abi osatähtsuse erinevus kajastab asjaolu, et ajavahemiku 2000–2002 ostujõu standardina väljendatud andmete põhjal oli SKP elaniku kohta võrreldes EL 25 keskmisega Západné Slovenskos 45,42 % ja Łódźi vojevoodkonnas 41,45 %.

| (218) | Seepärast loetakse Łódźi vojevoodkond regionaalabi suuniste ning suuniseid käsitleva teatise kohaldamisel Západné Slovenskost ebasoodsamas olukorras olevaks piirkonnaks. See tähendab seda, et ühendusesisese ühtekuuluvuse seisukohast tuleb investeeringu Łódźi vojevoodkonda suunamisega kaasnevat kasu käsitleda a priori suuremana kui investeeringu Západné Slovensko piirkonda tegemata jätmisega seotud negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(218)

Seepärast loetakse Łódźi vojevoodkond regionaalabi suuniste ning suuniseid käsitleva teatise kohaldamisel Západné Slovenskost ebasoodsamas olukorras olevaks piirkonnaks. See tähendab seda, et ühendusesisese ühtekuuluvuse seisukohast tuleb investeeringu Łódźi vojevoodkonda suunamisega kaasnevat kasu käsitleda a priori suuremana kui investeeringu Západné Slovensko piirkonda tegemata jätmisega seotud negatiivset mõju.

| (219) | Peale piirkondliku mahajäämuse puhul esinevate erinevuste on mitu muud näitajat, mille põhjal aitab abimeede tõenäoliselt suurendada ühendusesisest ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(219)

Peale piirkondliku mahajäämuse puhul esinevate erinevuste on mitu muud näitajat, mille põhjal aitab abimeede tõenäoliselt suurendada ühendusesisest ühtekuuluvust.

| (220) | Komisjon märgib, et 2006. aastal (kui tehti otsus suunata projekt Łódźi) oli SKP elaniku kohta võrreldes EL 25 keskmisega Západné Slovenskos (62,8 %) kõrgem kui Łódźi vojevoodkonnas (48 %) (57). Kuigi alates 2002. aastast on SKP elaniku kohta kasvanud nii Západné Slovenskos kui ka Łódźi vojevoodkonnas, on kasv olnud esimeses märkimisväärselt kiirem. Teisisõnu on kahe piirkonna jõukuse taseme erinevus aastatega oluliselt suurenenud. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon märgib, et 2006. aastal (kui tehti otsus suunata projekt Łódźi) oli SKP elaniku kohta võrreldes EL 25 keskmisega Západné Slovenskos (62,8 %) kõrgem kui Łódźi vojevoodkonnas (48 %) (57). Kuigi alates 2002. aastast on SKP elaniku kohta kasvanud nii Západné Slovenskos kui ka Łódźi vojevoodkonnas, on kasv olnud esimeses märkimisväärselt kiirem. Teisisõnu on kahe piirkonna jõukuse taseme erinevus aastatega oluliselt suurenenud.

| (221) | Lisaks oli töötuse määr Západné Slovenskos 2006. aastal 9,19 %, võrrelduna 17,48 protsendiga Łódźi vojevoodkonnas, (58) mis kajastab suuremat suhtelist nõudlust tööjõu järele ning paremaid tööturu tingimusi Západné Slovenskos (59). Lisaks sellele langes tööpuudus ajavahemikul 2001.–2005 Západné Slovenskos rohkem kui kuue protsendipunkti võrra; võrdlusena langes tööpuudus Łódźi vojevoodkonnas kõigest 2,4 %. |
| --- | --- |

(221)

Lisaks oli töötuse määr Západné Slovenskos 2006. aastal 9,19 %, võrrelduna 17,48 protsendiga Łódźi vojevoodkonnas, (58) mis kajastab suuremat suhtelist nõudlust tööjõu järele ning paremaid tööturu tingimusi Západné Slovenskos (59). Lisaks sellele langes tööpuudus ajavahemikul 2001.–2005 Západné Slovenskos rohkem kui kuue protsendipunkti võrra; võrdlusena langes tööpuudus Łódźi vojevoodkonnas kõigest 2,4 %.

| (222) | Erinevusele osutavad ka muud näitajad. Näiteks osutavad Poola ametiasutused nn vaesuspiiril elavate inimeste määrale, mille puhul esineb Poola ja Slovakkia vahel oluline erinevus (60). 2006. aastal oli vaesuse määr Slovakkias 11,7 %, mis on Euroopa keskmisest madalam. Teisalt Poolas oli see 19,1 %, millega riik ületab ühenduse keskmist (61). |
| --- | --- |

(222)

Erinevusele osutavad ka muud näitajad. Näiteks osutavad Poola ametiasutused nn vaesuspiiril elavate inimeste määrale, mille puhul esineb Poola ja Slovakkia vahel oluline erinevus (60). 2006. aastal oli vaesuse määr Slovakkias 11,7 %, mis on Euroopa keskmisest madalam. Teisalt Poolas oli see 19,1 %, millega riik ületab ühenduse keskmist (61).

| (223) | Täpsema ülevaate saab statistiliste rändeandmete põhjal, mida võib käsitleda regionaalarengu näitajana, kuna need on seotud võimalustega, mida piirkond suudab oma elanikele pakkuda. Rändeandmed näitavad netosisserännet Slovakkiasse, samal ajal kui Poola puhul on viimastel aastatel tegemist netoväljarändega (62). Rändesaldo 1 000 elaniku kohta aastatel 1995, 2000, 2005 ja 2006 oli vastavalt – 0,5, – 0,5, – 0,3 ja – 0,9 Poola puhul ning 0,5, 0,3, 0,6 ja 0,7 Slovakkia puhul. |
| --- | --- |

(223)

Täpsema ülevaate saab statistiliste rändeandmete põhjal, mida võib käsitleda regionaalarengu näitajana, kuna need on seotud võimalustega, mida piirkond suudab oma elanikele pakkuda. Rändeandmed näitavad netosisserännet Slovakkiasse, samal ajal kui Poola puhul on viimastel aastatel tegemist netoväljarändega (62). Rändesaldo 1 000 elaniku kohta aastatel 1995, 2000, 2005 ja 2006 oli vastavalt – 0,5, – 0,5, – 0,3 ja – 0,9 Poola puhul ning 0,5, 0,3, 0,6 ja 0,7 Slovakkia puhul.

| (224) | Seoses suuniseid käsitleva teatise punktiga 54 märgib komisjon, et põhjenduses 211 kirjeldatud põhjustel ei kao abi andmise tulemusel ühenduses märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti, mis oleksid tõenäoliselt muidu keskpikas perspektiivis säilinud. |
| --- | --- |

(224)

Seoses suuniseid käsitleva teatise punktiga 54 märgib komisjon, et põhjenduses 211 kirjeldatud põhjustel ei kao abi andmise tulemusel ühenduses märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti, mis oleksid tõenäoliselt muidu keskpikas perspektiivis säilinud.

| (225) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et arvestades abi proportsionaalsust investeeringu tegemiseks valitud asukoha ja arenenumas piirkonnas paikneva alternatiivse asukoha netokulude erinevusega, kaalub abi eesmärgi ja asjakohasuse eespool tõendatud positiivne mõju üles negatiivse mõju alternatiivse asukoha kaubandusele. |
| --- | --- |

(225)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et arvestades abi proportsionaalsust investeeringu tegemiseks valitud asukoha ja arenenumas piirkonnas paikneva alternatiivse asukoha netokulude erinevusega, kaalub abi eesmärgi ja asjakohasuse eespool tõendatud positiivne mõju üles negatiivse mõju alternatiivse asukoha kaubandusele.

| (226) | Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 68 ning võttes arvesse suuniseid käsitleva teatise põhjal tehtud süvahinnangut, järeldab komisjon, et abi on vajalik investeeringu stimuleerimiseks ning et abimeetmega kaasnev kasu kaalub üles sellest tuleneva konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(226)

Kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 68 ning võttes arvesse suuniseid käsitleva teatise põhjal tehtud süvahinnangut, järeldab komisjon, et abi on vajalik investeeringu stimuleerimiseks ning et abimeetmega kaasnev kasu kaalub üles sellest tuleneva konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

7.   JÄRELDUS

| (227) | Komisjon järeldab, et kavandatav investeeringuteks ettenähtud regionaalabi Dell Polandile vastab kõikidele regionaalabi suunistes ja suuniseid käsitlevas teatises sätestatud tingimustele ning et seda võib pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses, |
| --- | --- |

(227)

Komisjon järeldab, et kavandatav investeeringuteks ettenähtud regionaalabi Dell Polandile vastab kõikidele regionaalabi suunistes ja suuniseid käsitlevas teatises sätestatud tingimustele ning et seda võib pidada ühisturuga kokkusobivaks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi nimiväärtusega 216 365 000 Poola zlotti, mis vastab maksimaalsele abi osatähtsusele 27,81 % abi brutoekvivalendist, mida Poola kavatseb Dell Polandi kasuks rakendada, on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses.

2.   Vastavalt sellele kiidetakse artikli 1 lõikes 1 osutatud abi rakendamine heaks.

Artikkel 2

Kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse tegemist teatatud maksekava alusel esitavad Poola ametiasutused komisjonile ülsikasjaliku lõpparuande, mis sisaldab teavet makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõigi muude samas käitises või tehases käivitatud investeerimisprojektide kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 23. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

1

(2)  ELT C 25, 31.1.2009, lk 9.

2

(3)  Vt joonealune märkus nr 2.

3

(4)  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 lõikega 2 on kõnealune huvitatud isik võimaliku kahju tekkimise tõttu palunud, et tema andmeid ei avaldataks asjaomasele liikmesriigile.

4

(5)  Käesolevas otsuses osutatakse nimega „Dell” tervele Delli kontsernile või äriühingule ja selle juhtkonnale.

5

(6)  Juhtum N 531/06, Poola regionaalabi kaart aastateks 2007–2013 (ELT C 256, 24.10.2006, lk 7).

6

(7)  Poola ametiasutused on kinnitanud, et viie aasta jooksul pärast investeerimisprojekti lõppu toodetakse tehases ainult investeerimisprojektis hõlmatud tooteid.

7

(8)  Vahetuskurss otsuse teatavaks tegemise kuupäeval: 1 euro = 3,7107 Poola zlotti. Poola suhtes kohaldatav viitemäär otsuse teatavaks tegemise kuupäeval: 5,94 %.

8

(9)  Konfidentsiaalne informatsioon.

9

(10)  Vastavalt 19. septembril 2006 allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatule.

10

(11)  Vahetuskurss: 1 euro = 3,97 Poola zlotti.

11

(12)  Diskonteeritud summade alusel.

12

(13)  ELT L 302, 1.11.2006, lk 29.

13

(14)  Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (ELT C 220, 20.9.2007, lk 6).

14

(15)  Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (ELT C 270, 13.11.2007, lk 12).

15

(16)  Investeerimislepingus täpsustatakse, et kohaldatavat regionaalabi ülemmäära ei tohi ületada ja kui eeldatavat investeeringusummat ei saavutata, siis vähendatakse abisummat proportsionaalselt.

16

(17)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

17

(18)  Need on otse turul müüdavad lõpptooted. Projekt ei hõlma muid tooteid, nt pihuarvutid, välisseadmed, lisatarvikud või arvutiosad.

18

(19)  Regionaalabi suuniste punkti 69 kohaselt hõlmab asjaomane tooteturg kõnealust toodet ja selliseid asendustooteid, mida käsitlevad asendustootena kas tarbijad (toote omaduste, hinna ja kasutusotstarbe põhjal) või tootja (lähtuvalt tootmise sisseseade paindlikkusest).

19

(20)  Kuna andmed Delli prognoositava turuosa kohta asjaomastel tooteturgudel 2013. aastal ei olnud kättesaadavad, kasutati nende asemel 2012. aasta turuosa andmeid.

20

(21)  SKP keskmine aastane kasvumäär oli EMPs aastatel 2001–2006 3,94 % jooksevhindades ja 2,01 % püsivhindades (allikas: Eurostat).

21

(22)  Juhtum COMP/M.1120, Compaq/Digital; juhtum COMP/M.963, Compaq/Tandem.

22

(23)  Juhtum COMP/M.1120, Compaq/Digital; juhtum COMP/M.963, Compaq/Tandem.

23

(24)  Poola ametiasutuste muust allikast (Gartner) saadud andmete kohaselt on Delli x86-põhiste serverite turuosa maailmas mahu järgi alla 25 %.

24

(25)  Kuna laua- ja sülearvutite turuosad jäävad igal juhul regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis a osutatud 25 % künnisest allapoole, võttis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 76 seisukoha, et vastav geograafiline turg võiks jääda määratlemata.

25

(26)  Peale selle seab konkurent kahtluse alla ka aastate 2001–2006 kasvunäitajate kasutamise paikapidavuse sellises kiiresti muutuvas sektoris, kuhu tuleb tihti juurde uusi tegijaid, tehnoloogiaid ja tooteid.

26

(27)  Juhtum N 158/05, Getrag Ford Transmissions Slovakia s.r.o. (ELT C 236, 30.9.2006, lk 33).

27

(28)  Otsuse punktis 82 osutatakse: „Juhtudel, kui suured kontsernid oma tegevust ümber korraldavad, eelkõige tootmist ühest kohast teise üle viies ja endisel kohal vabanenud ressursse muudeks otstarveteks ümber paigutades, tundub sellise tegevuse kunstlik jagamine reaks eri projektideks ebarealistlik.”

28

(29)  Juhtum N 872/06 – Üksikabi äriühingule Qimonda (ELT C 170, 5.7.2008, lk 2); juhtum C 45/03 (ex N 1/03) – Abi äriühingule Infineon Technologies – Fabrico de Semiconductores, Portugal, SA (ELT C 235, 1.10.2003, lk 55); juhtum C 86/01 (ex N 334/01) – Abi äriühingule Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG. (EÜT C 368, 22.12.2001, lk 2). Nendes mälukiipide sektoriga seotud juhtumites eelistas komisjon mahunäitajate kasutamist, seda peamiselt 2000. aastal võrreldes koguperioodiga aset leidnud erandlike hinnatõusude tõttu, mida põhjustasid konkreetsed turusündmused nimetatud aastal. Komisjon märgib, et sellised sarnased eritingimused ei ole käesoleva juhtumi puhul kohaldatavad.

29

(30)  Kohtuasi C-234/84, Belgia vs. komisjon, EKL 1986, lk I-2263; Belgia vs. komisjon, EKL 1986, lk I-2321.

30

vs.

vs.

(31)  Komisjon märgib, et kuigi ta on anonüümse huvitatud isiku märkuste konfidentsiaalses versioonis tõstatatud küsimusi asjakohasel viisil arutanud, ei nõua need tema arvates edasist käsitlemist konkurentsiprobleemide põhjal.

31

(32)  ELT C 223, 16.9.2009, lk 3.

32

(33)  Otsus kohtuasjas C-334/07 P, komisjon vs. Freistaat Sachsen, punktid 53, 56 ja 58.

33

vs.

(34)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

34

(35)  Kuigi nõudluse poole asendatavus esineb peamiselt ühes suunas, nimelt lauaarvutitelt sülearvutite suunas.

35

(36)  See tähendab, et „tarnijatel on vastukaaluks suhteliste hindade väikestele ja püsivatele muudatustele võimalik lühikese aja jooksul asuda tootma asjaomaseid tooteid ning neid turustada, ilma et see tooks kaasa olulisi täiendavaid kulutusi või riske”. (Komisjoni teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses, punkt 20, EÜT C 372, 9.12.1997, lk 5.)

36

(37)  Eelkõige ei suutnud komisjon andmete puudumise tõttu teha kvantitatiivsetel meetoditel (nt hinnaelastsus; väikest, kuid tuntavat hindade püsivat tõusu mõõtev SSNIP-test jne) põhinevat turuanalüüsi, mis võimaldaks määrata kindlaks asjaomase turu. Sellest hoolimata osutavad arvutused sellele, et lauaarvutite ja sülearvutite vaheline hinnakorrelatsioon on 0,92, kuid puuduvad võrdlusandmed, mille põhjal saaks otsustada, kas selline suur korrelatsioon näitab nõudluse muutusi seoses kahe toote vaheliste väikeste, kuid püsivate hinnaerinevustega või mitte. Peale selle võib asjaomane kõrge koefitsient olla tingitud pigem mõnest ühisest tegurist, nt sisendite hinnast või ühisest (kahanevast) hinnasuundumusest, kui konkurentsipiirangutest.

37

(38)  Joonealuses märkuses nr 34 osutatud turu mõistet käsitleva teatise punktis 27 on sätestatud, et „kui kasutatavate alternatiivturgude määratluste kohaselt ei too kõnealune tehing kaasa konkurentsiprobleeme, jäetakse turu määratluse küsimus lahtiseks”. Kui aga selliste alternatiivturgude määratluste kohaselt siiski tekivad konkurentsiprobleemid, siis tuleks neid ka käsitleda.

38

(39)  Praktikas kasutatakse siiski Poola ametiasutuste poolt osutatud, Delli esialgsetele prognoosidele tuginevat korrigeeritud toodangut toote kohta, mitte tehnilist standardvõimsust (maksimaalset teoreetilist tootmisvõimsust).

39

(40)  Kuna sülearvutite puhul neid künniseid ei ületata, tuleb konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele hinnata põhimõtteliselt vaid lauaarvutite ja serverite turul. Võttes aga arvesse, et käesoleval juhul iseloomustab Łódźis asuvat tehast lauaarvutite ja sülearvutite puhul pakkumise poole asendatavus, ei saa võimalikke konkurentsimoonutusi sülearvutite turul lahutada võimalikest konkurentsimoonutustest lauaarvutite turul. Kuna ettevaatuspõhimõttest lähtuvalt käsitletakse lauaarvuteid ja sülearvuteid eraldi tooteturgudena, võetakse investeerimisprojektiga saavutatava tootmisvõimsuse hindamisel seepärast arvesse maksimaalset teoreetilist tootmisvõimsust, olenemata toodete tegelikust jaotusest.

40

(41)  Łódźi vojevoodkonnas on töötuse määr 17,9 %.

41

(42)  Praegu on töötajate arv üle 1 700.

42

(43)  Investeerimisperioodi jooksul kasvab see arv oodatavalt 3 000ni.

43

(44)  Łódźi Ülikool ja Łódźi Tehnikaülikool.

44

(45)  Łódźi vojevoodkonnas on viis riiklikku ülikooli ja üle kümne erakõrgkooli. Igal aastal lõpetab kõrgkooli 20 000 üliõpilast (10 % kõikidest Poola kõrgkoolilõpetajatest).

45

(46)  See programm hõlmab stipendiumite rahastamist ja võõrkeeleõpet, praktikavõimalusi ning teabevahetust tööturul.

46

(47)  Poola osutab Delli ja Iirimaa ülikoolide koostööle (Trinity College, Limericki Ülikool ja Dublini Tehnoloogiainstituut).

47

(48)  Dell kasutab oma tehastes kõrgetasemelisi logistikasüsteeme ning tõenäoliselt on sellest oskusteabest kasu teistele tootjatele Łódźi vojevoodkonnas.

48

(49)  Nt inglise keele kursused, nn pehmete oskuste alane koolitus, kuue sigma meetodi sertifitseerimiskoolitus.

49

(50)  Dell Inc., „Economic impact on national and local markets” („Majanduslik mõju riigi ja kohalikele turgudele”) 2003–2004; Angelou Economics, lk 2.

50

Economic impact on national and local markets”

(51)  Poola ametiasutused osutavad asjaolule, et enne seda, kui otsustati piirduda analüüsis Poola ja Slovakkiaga, kaaluti ka muid asukohti ühenduses (Iirimaal, Tšehhi Vabariigis, Rumeenias ja Ungaris).

51

(52)  Selles dokumendis uuritakse ka investeerimisprojekti elluviimist ning investeerimisprojekti eesmärgiks oleva tootmise ja tarnimisega seotud tegevuse rakendamist ümbritsevaid tingimusi.

52

(53)  Hindamisetapi jooksul esitasid Poola ametiasutused komisjonile äriühingu dokumendid ja LECG uuringu.

53

(54)  Samuti võib leida, et abi mõjutab negatiivselt ka alternatiivset asukohta (vt ka põhjendus 216).

54

(55)  Komisjon märgib, et Iirimaa on esitanud taotluse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist toetuse saamiseks, mille eesmärk on toetada Delli ja tema tarnijate koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimist.

55

(56)  Riigiabi juhtum N 469/06, Slovakkia regionaalabi kaart aastateks 2007–2013 (ELT C 256, 24.10.2006, lk 6).

56

(57)  Allikas: Eurostat (SKP kehtivate turuhindade juures ostujõu standardina).

57

(58)  Allikas: Eurostat.

58

(59)  Kahte piirkonda saab omavahel võrrelda, kuna need on nii pindala kui ka rahvaarvu poolest sarnase suurusega.

59

(60)  Vaesuspiiril elavate inimeste määr näitab nende inimeste osakaalu, kelle ekvivalentne kasutada jääv sissetulekuosa pärast sotsiaalsiirdeid jääb alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentsest kasutada jäävast sissetulekuosast.

60

(61)  Lelkes, O., Zolyomi, E., „Poverty Across Europe: the Latest Evidence Using the EUSILC Survey”, Euroopa sotsiaalhoolekandepoliitika ja -uuringute keskuse (European Centre for Social Welfare Policy and Research) poliitikaülevaade, oktoober 2008.

61

Poverty Across Europe: the Latest Evidence Using the EUSILC Survey”

European Centre for Social Welfare Policy and Research

(62)  OECD, rahvusvaheline rände ülevaade 2008. Kättesaadav aadressil http://www.oecd.org/document/3/0,3343,en_2649_33931_41241219_1_1_1_37415,00.html

62

---