# Europos Sąjungos L 61/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.061.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 61 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. kovo 11d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.061.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 61

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. kovo 11d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 200/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatos dėl Europos Sąjungos tikslo mažinti salmonelių serotipų paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkuose (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 201/2010, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse įgyvendinimo taisyklės | 10 |
| | * | 2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 202/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 6/2003 dėl krovinių gabenimo keliais statistinių duomenų platinimo (
  1
  ) | 24 |
| | * | 2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 203/2010, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Irpinia – Colline dell’Ufita (SKVN)) | 29 |
| | | 2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 204/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 31 |
| | | 2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 205/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais | 33 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/150/ES |
| | * | 2010 m. kovo 10 d. Komisijos sprendimas, iš esmės pripažinti, kad dėl galimo fenpirazamino įtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą nuodugniam patikrinimui pateiktas dokumentų rinkinys yra išsamus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1268)

   (
  1
  ) | 35 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 200/2010, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatos dėl Europos Sąjungos tikslo mažinti salmonelių serotipų paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkuose (
  1
  )

salmonelių

Gallus gallus

1

1

*

2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 201/2010, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse įgyvendinimo taisyklės

10

*

2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 202/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 6/2003 dėl krovinių gabenimo keliais statistinių duomenų platinimo (
  1
  )

1

24

*

2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 203/2010, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Irpinia – Colline dell’Ufita (SKVN))

Irpinia – Colline dell’Ufita

29

2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 204/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

31

2010 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 205/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

33

SPRENDIMAI

2010/150/ES

*

2010 m. kovo 10 d. Komisijos sprendimas, iš esmės pripažinti, kad dėl galimo fenpirazamino įtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą nuodugniam patikrinimui pateiktas dokumentų rinkinys yra išsamus
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1268)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1268)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 11.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 200/2010

2010 m. kovo 10 d.

kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatos dėl Europos Sąjungos tikslo mažinti salmonelių serotipų paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkuose

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2160/2003 dėl salmonelių ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 13 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslas – užtikrinti, kad siekiant sumažinti salmonelių ir kitų zoonozių sukėlėjų paplitimą ir visuomenės sveikatai keliamą pavojų būtų imtasi priemonių, skirtų šiems sukėlėjams aptikti ir kontroliuoti visuose susijusiuose gamybos, perdirbimo ir paskirstymo etapuose, ypač pirminės gamybos etape. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslas – užtikrinti, kad siekiant sumažinti salmonelių ir kitų zoonozių sukėlėjų paplitimą ir visuomenės sveikatai keliamą pavojų būtų imtasi priemonių, skirtų šiems sukėlėjams aptikti ir kontroliuoti visuose susijusiuose gamybos, perdirbimo ir paskirstymo etapuose, ypač pirminės gamybos etape.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 2160/2003 numatyta, kad turi būti nustatyti Europos Sąjungos tikslai mažinti to reglamento I priede išvardytų visuomenės sveikatai pavojingų zoonozių ir zoonozių sukėlėjų paplitimą tame priede išvardytų gyvūnų populiacijose. Tuo reglamentu taip pat nustatomi tam tikri reikalavimai, kurių turi būti laikomasi siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 2160/2003 numatyta, kad turi būti nustatyti Europos Sąjungos tikslai mažinti to reglamento I priede išvardytų visuomenės sveikatai pavojingų zoonozių ir zoonozių sukėlėjų paplitimą tame priede išvardytų gyvūnų populiacijose. Tuo reglamentu taip pat nustatomi tam tikri reikalavimai, kurių turi būti laikomasi siekiant šių tikslų.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 I priede nurodyti visi visuomenės sveikatai svarbūs veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkuose paplitę salmonelių serotipai. Veislinių paukščių pulkuose salmonelių užkratas gali būti perduodamas palikuonims, ypač vištų dedeklių ir broilerių pulkams. Taigi sumažinus salmonelių paplitimą veislinių paukščių pulkuose bus prisidėta prie šio zoonozių sukėlėjo kontrolės palikuonių kiaušiniuose ir mėsoje, nes jie gali kelti rimtą pavojų visuomenės sveikatai. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 I priede nurodyti visi visuomenės sveikatai svarbūs veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkuose paplitę salmonelių serotipai. Veislinių paukščių pulkuose salmonelių užkratas gali būti perduodamas palikuonims, ypač vištų dedeklių ir broilerių pulkams. Taigi sumažinus salmonelių paplitimą veislinių paukščių pulkuose bus prisidėta prie šio zoonozių sukėlėjo kontrolės palikuonių kiaušiniuose ir mėsoje, nes jie gali kelti rimtą pavojų visuomenės sveikatai.

| (4) | 2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1003/2005, įgyvendinančiu Reglamentą (EB) Nr. 2160/2003 dėl Europos Sąjungos tikslo sumažinti tam tikrų salmonelių serotipų paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies vištų pulkuose (2), nustatytas Europos Sąjungos tikslas – sumažinti tam tikrų salmonelių serotipų paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkuose pereinamuoju laikotarpiu iki 2009 m. gruodžio 31 d. Iki tos datos veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkų, kuriuose Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium ir Salmonella virchow(toliau – atitinkami Salmonella spp.) tyrimų rezultatai išlieka teigiami, procentas turi būti sumažintas iki 1 % arba iki dar mažesnio procento. Atitinkamai šiam laikotarpiui pasibaigus Europos Sąjungai būtina nustatyti nuolatinį tikslą mažinti atitinkamų Salmonella spp. paplitimą. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1003/2005, įgyvendinančiu Reglamentą (EB) Nr. 2160/2003 dėl Europos Sąjungos tikslo sumažinti tam tikrų salmonelių serotipų paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies vištų pulkuose (2), nustatytas Europos Sąjungos tikslas – sumažinti tam tikrų salmonelių serotipų paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkuose pereinamuoju laikotarpiu iki 2009 m. gruodžio 31 d. Iki tos datos veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkų, kuriuose Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium ir Salmonella virchow(toliau – atitinkami Salmonella spp.) tyrimų rezultatai išlieka teigiami, procentas turi būti sumažintas iki 1 % arba iki dar mažesnio procento. Atitinkamai šiam laikotarpiui pasibaigus Europos Sąjungai būtina nustatyti nuolatinį tikslą mažinti atitinkamų Salmonella spp. paplitimą.

| (5) | Reglamente (EB) Nr. 2160/2003 numatyta, kad nustatant Europos Sąjungos tikslą reikia atsižvelgti į patirtį, įgytą taikant esamas nacionalines priemones, ir į informaciją, perduotą Komisijai arba Europos maisto saugos tarnybai (EMST) pagal galiojančius Europos Sąjungos reikalavimus, visų pirma pagal 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo (3), ypač jos 5 straipsnį. |
| --- | --- |

(5)

Reglamente (EB) Nr. 2160/2003 numatyta, kad nustatant Europos Sąjungos tikslą reikia atsižvelgti į patirtį, įgytą taikant esamas nacionalines priemones, ir į informaciją, perduotą Komisijai arba Europos maisto saugos tarnybai (EMST) pagal galiojančius Europos Sąjungos reikalavimus, visų pirma pagal 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo (3), ypač jos 5 straipsnį.

| (6) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 reikalavimais, dėl nuolatinio Europos Sąjungos tikslo veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkams nustatymo buvo konsultuojamasi su EMST. 2009 m. kovo 26 d. Europos Komisijos prašymu mokslininkų grupė biologinio pavojaus klausimais parengė mokslinę nuomonę dėl naujo tikslo mažinti salmonelių paplitimą veislinių Gallus gallus vištų pulkuose nustatymo kiekybinio poveikio vertinimo (4). Joje padaryta išvada, kad broilerių mėsos ir kiaušinių gamybos grandinėje veislinės vištos palikuonims lengviausiai gali perduoti Salmonella enteritidisir Salmonella typhimurium. Taip pat daroma išvada, kad šių dviejų serotipų paplitimo veislinių vištų pulkuose ES kontrolės priemonės padės kontroliuoti salmonelių užkrato paplitimą gamybai naudojamų gyvūnų populiacijose ir sumažinti paukštienos keliamą pavojų žmonių sveikatai. Šioje mokslinėje nuomonėje taip pat teigiama, kad paukščių veisimo atveju papildomos kitų serotipų kontrolės visos ES mastu netiesioginė nauda yra palyginti maža: jie rečiau siejami su žmonių ligomis ir kelia mažesnį vertikalaus užsikrėtimo pavojų. |
| --- | --- |

(6)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 reikalavimais, dėl nuolatinio Europos Sąjungos tikslo veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkams nustatymo buvo konsultuojamasi su EMST. 2009 m. kovo 26 d. Europos Komisijos prašymu mokslininkų grupė biologinio pavojaus klausimais parengė mokslinę nuomonę dėl naujo tikslo mažinti salmonelių paplitimą veislinių Gallus gallus vištų pulkuose nustatymo kiekybinio poveikio vertinimo (4). Joje padaryta išvada, kad broilerių mėsos ir kiaušinių gamybos grandinėje veislinės vištos palikuonims lengviausiai gali perduoti Salmonella enteritidisir Salmonella typhimurium. Taip pat daroma išvada, kad šių dviejų serotipų paplitimo veislinių vištų pulkuose ES kontrolės priemonės padės kontroliuoti salmonelių užkrato paplitimą gamybai naudojamų gyvūnų populiacijose ir sumažinti paukštienos keliamą pavojų žmonių sveikatai. Šioje mokslinėje nuomonėje taip pat teigiama, kad paukščių veisimo atveju papildomos kitų serotipų kontrolės visos ES mastu netiesioginė nauda yra palyginti maža: jie rečiau siejami su žmonių ligomis ir kelia mažesnį vertikalaus užsikrėtimo pavojų.

| (7) | Atsižvelgiant į EMST mokslinę nuomonę ir manant, kad salmonelių paplitimo tendencijoms po nacionalinių kontrolės programų nustatymo įvertinti reikia daugiau laiko, reikėtų laikytis panašaus į nustatytąjį Reglamentu (EB) Nr. 1003/2005 Europos Sąjungos tikslo mažinti salmonelių paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkuose. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į EMST mokslinę nuomonę ir manant, kad salmonelių paplitimo tendencijoms po nacionalinių kontrolės programų nustatymo įvertinti reikia daugiau laiko, reikėtų laikytis panašaus į nustatytąjį Reglamentu (EB) Nr. 1003/2005 Europos Sąjungos tikslo mažinti salmonelių paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkuose.

| (8) | Norint įsitikinti, kad siekiant Europos Sąjungos tikslo padaryta pažanga, būtina numatyti pakartotinį veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkų mėginių ėmimą. |
| --- | --- |

(8)

Norint įsitikinti, kad siekiant Europos Sąjungos tikslo padaryta pažanga, būtina numatyti pakartotinį veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkų mėginių ėmimą.

| (9) | Nacionalinės kontrolės programos šiam tikslui pasiekti 2010 m. patvirtintos 2009 m. lapkričio 26 d. Komisijos sprendimu 2009/883/EB, kuriuo patvirtinamos metinės ir daugiametės 2010 m. ir vėlesniems metams valstybių narių pateiktos tam tikrų gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos ir nustatoma Bendrijos finansinė parama (5). Šios programos pagrįstos teisinėmis nuostatomis, taikytomis jas teikiant. Programos dėl veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkų patvirtintos remiantis Reglamento (EB) Nr. 1003/2005 nuostatomis. Todėl reikia nustatyti pereinamojo laikotarpio priemonę, taikytiną jau patvirtintoms kontrolės programoms. |
| --- | --- |

(9)

Nacionalinės kontrolės programos šiam tikslui pasiekti 2010 m. patvirtintos 2009 m. lapkričio 26 d. Komisijos sprendimu 2009/883/EB, kuriuo patvirtinamos metinės ir daugiametės 2010 m. ir vėlesniems metams valstybių narių pateiktos tam tikrų gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos ir nustatoma Bendrijos finansinė parama (5). Šios programos pagrįstos teisinėmis nuostatomis, taikytomis jas teikiant. Programos dėl veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkų patvirtintos remiantis Reglamento (EB) Nr. 1003/2005 nuostatomis. Todėl reikia nustatyti pereinamojo laikotarpio priemonę, taikytiną jau patvirtintoms kontrolės programoms.

| (10) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos tikslas

1.   Nuo 2010 m. sausio 1 d. Europos Sąjungos tikslas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 4 straipsnio 1 dalyje, dėl Salmonella spp. paplitimo veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkuose mažinimo (toliau – Europos Sąjungos tikslas), yra maksimalų veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkų, kuriuose Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium
  ir Salmonella virchow(toliau – atitinkami salmonelių serotipai) tyrimų rezultatai išlieka teigiami, procentą sumažinti iki 1 % arba iki dar mažesnio procento.

Vis dėlto valstybėse narėse, kuriose yra mažiau kaip 100 suaugusių veislinių Gallus gallus rūšies paukščių pulkų, Europos Sąjungos tikslas – nuo 2010 m. sausio 1 d. teigiami gali likti ne daugiau kaip vieno pulko atitinkamų salmonelių serotipų tyrimų rezultatai.

2.   Priede išdėstyta tikrinimo sistema, kuri yra būtina įsitikinti, kad padaryta pažanga siekiant Europos Sąjungos tikslo.

2 straipsnis

Europos Sąjungos tikslo peržiūra

Komisija peržiūri Europos Sąjungos tikslą, atsižvelgdama į informaciją, įgytą naudojant tikrinimo sistemą, nustatytą šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje, ir kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 4 straipsnio 6 dalies c punkte.

3 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1003/2005 panaikinimas

1.   Reglamentas (EB) Nr. 1003/2005 panaikinamas.

2.   Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

4 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Reglamento (EB) Nr. 1003/2005 priedo nuostatos toliau taikomos kontrolės programoms, patvirtintoms iki šio reglamento įsigaliojimo dienos.

5 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 325, 2003 12 12, p. 1.

1

(2)  OL L 170, 2005 7 1, p. 12.

2

(3)  OL L 325, 2003 12 12, p. 31.

3

(4)  EMST leidinys (2009 m.), 1036, p. 1–68.

4

(5)  OL L 317, 2009 12 3, p. 36.

5

---

PRIEDAS

Tikrinimo sistema, skirta įsitikinti, kad pasiektas Europos Sąjungos tikslas sumažinti atitinkamų salmonelių serotipų paplitimą veislinių Gallus gallus rūšies suaugusių paukščių pulkuose

1.   MĖGINIŲ ĖMIMO SISTEMA

Siekiant aptikti Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimurium ir Salmonella Virchow (toliau – atitinkami salmonelių serotipai) užkratą, mėginiai imami iš visų veislinių naminių (Gallus gallus rūšies) suaugusių paukščių pulkų, kuriuose yra ne mažiau kaip 250 paukščių (toliau – veislinių paukščių pulkai). Tai nepažeidžia Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 ir Direktyvos 2003/99/EB nuostatų dėl kitų rūšių gyvūnų populiacijų arba kitų serotipų stebėsenos reikalavimų.

2.   VEISLINIŲ PAUKŠČIŲ PULKŲ STEBĖSENA

2.1.   Mėginių ėmimo vieta, dažnumas ir statusas

Veislinių paukščių pulkų mėginiai imami maisto verslo subjekto iniciatyva ir kaip oficialios kontrolės dalis.

2.1.1.   Mėginių ėmimas maisto verslo subjekto iniciatyva

Mėginiai imami kas dvi savaites kompetentingos institucijos nurodytoje vietoje, pasirenkant vieną iš dviejų galimybių:

| a) | peryklą arba |
| --- | --- |

a)

peryklą arba

| b) | ūkį. |
| --- | --- |

b)

ūkį.

Kompetentinga institucija tikrinimo sistemai, taikomai visiems veislinių broilerių pulkams, gali parinkti vieną iš a arba b punktuose nurodytų galimybių ir vieną iš šių galimybių – tikrinimo sistemai, taikomai visiems dedeklių veisliniams pulkams. Tačiau iš veislinių paukščių pulkų, kuriuose dedami periniai kiaušiniai, skirti Europos Sąjungos vidaus prekybai, mėginiai turi būti imami ūkyje.

Nustatoma tvarka, kuria būtų užtikrinama, kad apie maisto verslo subjekto iniciatyva paimtuose mėginiuose aptiktus atitinkamus salmonelių serotipus tyrimus atliekanti laboratorija nedelsdama praneštų kompetentingai institucijai. Laiku pranešti apie aptiktus atitinkamus salmonelių serotipus ir toliau privalo maisto verslo subjektas ir tyrimus atliekanti laboratorija.

Nukrypstant nuo šio punkto pirmos pastraipos, jei Europos Sąjungos tikslas pasiekiamas bent dvejus kalendorinius metus iš eilės visoje valstybės narės teritorijoje, kompetentinga institucija savo nuožiūra gali nuspręsti, kad mėginiai ūkyje būtų imami kas tris savaites. Tačiau kompetentinga institucija gali nuspręsti išlaikyti arba grąžinti dviejų savaičių tikrinimo intervalą, jei būtų nustatyta, kad ūkio veislinių paukščių pulkas užkrėstas atitinkamais salmonelių serotipais ir (arba) visais kitais atvejais, kuriuos kompetentinga institucija laiko tinkamais.

2.1.2.   Mėginių ėmimas kaip oficialios kontrolės dalis

Mėginių ėmimą kaip oficialios kontrolės dalį sudaro:

2.1.2.1.   Jei mėginiai maisto verslo subjekto iniciatyva imami perykloje:

| a) | įprastas mėginių ėmimas perykloje kas 16 savaičių; |
| --- | --- |

a)

įprastas mėginių ėmimas perykloje kas 16 savaičių;

| b) | įprastas mėginių ėmimas ūkyje du kartus per gamybos ciklą: pirmą kartą ne vėliau kaip keturios savaitės nuo kiaušinių dėjimo fazės pradžios arba paukščių perkėlimo į kiaušinių dėjimo sektorių, antrą kartą – baigiantis kiaušinių dėjimo fazei, ne anksčiau kaip aštuonios savaitės iki gamybos ciklo pabaigos; |
| --- | --- |

b)

įprastas mėginių ėmimas ūkyje du kartus per gamybos ciklą: pirmą kartą ne vėliau kaip keturios savaitės nuo kiaušinių dėjimo fazės pradžios arba paukščių perkėlimo į kiaušinių dėjimo sektorių, antrą kartą – baigiantis kiaušinių dėjimo fazei, ne anksčiau kaip aštuonios savaitės iki gamybos ciklo pabaigos;

| c) | patvirtinamasis mėginių ėmimas ūkyje, jei perykloje paimtuose mėginiuose buvo aptikta atitinkamų salmonelių serotipų. |
| --- | --- |

c)

patvirtinamasis mėginių ėmimas ūkyje, jei perykloje paimtuose mėginiuose buvo aptikta atitinkamų salmonelių serotipų.

2.1.2.2.   Jei mėginiai maisto verslo subjekto iniciatyva imami ūkyje, atliekamas įprastas mėginių ėmimas tris kartus per gamybos ciklą:

| a) | ne vėliau kaip keturios savaitės nuo kiaušinių dėjimo fazės pradžios arba paukščių perkėlimo į kiaušinių dėjimo sektorių; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip keturios savaitės nuo kiaušinių dėjimo fazės pradžios arba paukščių perkėlimo į kiaušinių dėjimo sektorių;

| b) | baigiantis kiaušinių dėjimo fazei, ne anksčiau kaip aštuonios savaitės iki gamybos ciklo pabaigos; |
| --- | --- |

b)

baigiantis kiaušinių dėjimo fazei, ne anksčiau kaip aštuonios savaitės iki gamybos ciklo pabaigos;

| c) | bet kuriuo gamybos ciklo momentu, pakankamai nutolusiu nuo a ir b punktuose nurodytų laiko momentų. |
| --- | --- |

c)

bet kuriuo gamybos ciklo momentu, pakankamai nutolusiu nuo a ir b punktuose nurodytų laiko momentų.

2.1.2.3.   Nukrypstant nuo 2.1.2.1 ir 2.1.2.2 punktų ir jei Europos Sąjungos tikslas pasiekiamas bent dvejus kalendorinius metus iš eilės visoje valstybės narės teritorijoje, kompetentinga institucija gali pakeisti įprastą mėginių ėmimą šiuo mėginių ėmimu:

| a) | ūkyje vieną kartą bet kuriuo gamybos ciklo metu ir perykloje kartą per metus; arba |
| --- | --- |

a)

ūkyje vieną kartą bet kuriuo gamybos ciklo metu ir perykloje kartą per metus; arba

| b) | ūkyje du kartus bet kuriais gamybos ciklo momentais, pakankamai nutolusiais vienas nuo kito. |
| --- | --- |

b)

ūkyje du kartus bet kuriais gamybos ciklo momentais, pakankamai nutolusiais vienas nuo kito.

Tačiau kompetentinga institucija gali nuspręsti išlaikyti arba grąžinti tikrinimo intervalą, nustatytą 2.1.2.1 arba 2.1.2.2 punkte, jei būtų nustatyta, kad ūkio veislinių paukščių pulkas užkrėstas atitinkamais salmonelių serotipais ir (arba) visais kitais atvejais, kuriuos kompetentinga institucija laiko tinkamais.

Maisto verslo subjekto iniciatyva atliekamas mėginių ėmimas gali būti pakeistas kompetentingos institucijos atliekamu mėginių ėmimu.

2.2.   Mėginių ėmimo protokolas

2.2.1.   Mėginių ėmimas perykloje

Kiekvienu mėginių ėmimo atveju iš vieno veislinių paukščių pulko imamas mažiausiai vienas mėginys.

Mėginių ėmimas turi būti atliekamas perėjimo dieną, kai galima paimti visų veislinių paukščių pulkų mėginius. Jeigu to padaryti neįmanoma, turi būti užtikrinta, kad mėginiai būtų imami iš kiekvieno pulko bent taip dažnai, kaip nustatyta 2.1. punkte.

Visa medžiaga iš visų peryklų, iš kurių išperėti paukščių jaunikliai yra imami mėginių ėmimo dieną, proporcingai papildo mėginių rinkinį.

Jei perykloje yra daugiau kaip 50 000 kiaušinių iš vieno veislinių paukščių pulko, iš to pulko imamas antras mėginys.

Mėginį sudaro ne mažiau kaip:

| a) | vienas bendrasis regimai nešvarių peryklos padėklų įklotų mėginys, atsitiktine tvarka surinktas iš penkių atskirų peryklos padėklų arba peryklos vietų, kad bendras plotas, iš kurio paimtas mėginys, būtų mažiausiai 1 m2; jei veislinių paukščių pulko perinti skirti kiaušiniai užima daugiau nei vieną peryklą, imamas kiekvienos iš daugiausiai penkių peryklų bendrasis mėginys; arba |
| --- | --- |

a)

vienas bendrasis regimai nešvarių peryklos padėklų įklotų mėginys, atsitiktine tvarka surinktas iš penkių atskirų peryklos padėklų arba peryklos vietų, kad bendras plotas, iš kurio paimtas mėginys, būtų mažiausiai 1 m2; jei veislinių paukščių pulko perinti skirti kiaušiniai užima daugiau nei vieną peryklą, imamas kiekvienos iš daugiausiai penkių peryklų bendrasis mėginys; arba

| b) | vienas mėginys vienu ar keliais sudrėkintos medžiagos tepinėliu (-iais) iš mažiausiai 900 cm2 bendro ploto, paimtas iškart po viščiukų paėmimo, bendrai iš mažiausiai penkių peryklos padėklų viso dugno paviršiaus ploto, arba iš pūkų iš penkių vietų, įskaitant grindis, iš daugiausiai iki penkių peryklų padėklų su išperėtais pulko kiaušiniais, užtikrinant, kad būtų paimta bent po vieną mėginį iš pulko, iš kurio kilę kiaušiniai; arba |
| --- | --- |

b)

vienas mėginys vienu ar keliais sudrėkintos medžiagos tepinėliu (-iais) iš mažiausiai 900 cm2 bendro ploto, paimtas iškart po viščiukų paėmimo, bendrai iš mažiausiai penkių peryklos padėklų viso dugno paviršiaus ploto, arba iš pūkų iš penkių vietų, įskaitant grindis, iš daugiausiai iki penkių peryklų padėklų su išperėtais pulko kiaušiniais, užtikrinant, kad būtų paimta bent po vieną mėginį iš pulko, iš kurio kilę kiaušiniai; arba

| c) | po 10 g sutrūkusių kiaušinių lukštų iš 25 atskirų peryklų padėklų, t. y. 250 g pirminio mėginio, iš daugiausia penkių peryklų su išperėtais pulko kiaušiniais; lukštai sutraiškomi, sumaišomi ir iš jų paimama mėginio dalis, skirta sudaryti 25 g dalinio mėginio. |
| --- | --- |

c)

po 10 g sutrūkusių kiaušinių lukštų iš 25 atskirų peryklų padėklų, t. y. 250 g pirminio mėginio, iš daugiausia penkių peryklų su išperėtais pulko kiaušiniais; lukštai sutraiškomi, sumaišomi ir iš jų paimama mėginio dalis, skirta sudaryti 25 g dalinio mėginio.

Procedūra, išdėstyta a, b ir c punktuose, atliekama tiek imant mėginius maisto verslo subjekto iniciatyva, tiek kaip oficialios kontrolės dalis. Tačiau neprivaloma į mėginių ėmimą įtraukti peryklą su kiaušiniais iš skirtingų pulkų, jei mažiausiai 80 % kiaušinių yra kitose į mėginių ėmimą įtrauktose peryklose.

2.2.2.   Mėginių ėmimas ūkyje

2.2.2.1.   Įprastas mėginių ėmimas maisto verslo subjekto iniciatyva

Imami visų pirma išmatų mėginiai, kuriuose siekiama aptikti 1 % paplitimą pulke, kai pasikliautinasis lygmuo – 95 %. Tam reikia, kad mėginius sudarytų vienas iš šių elementų:

| a) | Jungtinis išmatų mėginys, sudarytas iš atskirų šviežių išmatų mėginių, kurių kiekvienas sveria ne mažiau kaip 1 g, atsitiktine tvarka paimtų įvairiose paukštidžių, kuriuose laikomas veislinių paukščių pulkas, vietose, arba, kai šie veisliniai paukščiai gali laisvai patekti į daugiau nei vieną ūkio paukštidę, kiekvienoje paukštidžių, kuriuose laikomi veisliniai paukščiai, grupėje. Tyrimui galima imti jungtinius išmatų mėginius, mažiausiai du.
  Toliau nurodomas vietų, kuriose imami atskiri išmatų mėginiai surinktam išmatų mėginiui, skaičius.






  Veislinių paukščių pulke laikomų veislinių paukščių skaičius | Iš veislinių paukščių pulko imtinų išmatų mėginių skaičius |
| --- | --- | --- |
| 250–349 | 200 |
| 350–449 | 220 |
| 450–799 | 250 |
| 800–999 | 260 |
| 1 000 arba daugiau | 300 |

a)

Jungtinis išmatų mėginys, sudarytas iš atskirų šviežių išmatų mėginių, kurių kiekvienas sveria ne mažiau kaip 1 g, atsitiktine tvarka paimtų įvairiose paukštidžių, kuriuose laikomas veislinių paukščių pulkas, vietose, arba, kai šie veisliniai paukščiai gali laisvai patekti į daugiau nei vieną ūkio paukštidę, kiekvienoje paukštidžių, kuriuose laikomi veisliniai paukščiai, grupėje. Tyrimui galima imti jungtinius išmatų mėginius, mažiausiai du.

Toliau nurodomas vietų, kuriose imami atskiri išmatų mėginiai surinktam išmatų mėginiui, skaičius.

Veislinių paukščių pulke laikomų veislinių paukščių skaičius

Iš veislinių paukščių pulko imtinų išmatų mėginių skaičius

250–349

200

350–449

220

450–799

250

800–999

260

1 000 arba daugiau

300

| b) | Antbačių mėginiai ir (arba) dulkių mėginiai: | Naudojami pakankamai gerai sugeriantys drėgmę antbačiai. Galima naudoti ir specialias „kojines“ (Tubegauze „socks“). |
| --- | --- | --- |

b)

Antbačių mėginiai ir (arba) dulkių mėginiai:

Naudojami pakankamai gerai sugeriantys drėgmę antbačiai. Galima naudoti ir specialias „kojines“ (Tubegauze „socks“).

| | Antbačių paviršius suvilgomas tinkamu skiedikliu (pvz., 0,8 % natrio chloridu ir 0,1 % peptonu steriliame dejonizuotame vandenyje, steriliu vandeniu arba bet kokiu kitu kompetentingos institucijos patvirtintu skiedikliu). |
| --- | --- |

Antbačių paviršius suvilgomas tinkamu skiedikliu (pvz., 0,8 % natrio chloridu ir 0,1 % peptonu steriliame dejonizuotame vandenyje, steriliu vandeniu arba bet kokiu kitu kompetentingos institucijos patvirtintu skiedikliu).

| | Mėginiai imami vaikštant po paukštidę, pasirinkus tokį maršrutą, kad būtų paimtas reprezentatyvus mėginys iš visų paukštidės ar atitinkamo sektoriaus vietų. Tai apima pakreiktas ir grotelėmis išklotas zonas, jei jose saugu vaikščioti. Mėginiai paimami iš visų atskirų paukštidės aptvarų. Paėmus mėginius pasirinktame sektoriuje, antbačiai atsargiai nuaunami, kad nenukristų prilipusios medžiagos. |
| --- | --- |

Mėginiai imami vaikštant po paukštidę, pasirinkus tokį maršrutą, kad būtų paimtas reprezentatyvus mėginys iš visų paukštidės ar atitinkamo sektoriaus vietų. Tai apima pakreiktas ir grotelėmis išklotas zonas, jei jose saugu vaikščioti. Mėginiai paimami iš visų atskirų paukštidės aptvarų. Paėmus mėginius pasirinktame sektoriuje, antbačiai atsargiai nuaunami, kad nenukristų prilipusios medžiagos.

Mėginius sudaro:

| i) | penkios poros antbačių; su kiekviena iš jų apeinama maždaug 20 % paukštidės ploto; tyrimui galima imti jungtinius antbačių mėginius, mažiausiai du; arba |
| --- | --- |

i)

penkios poros antbačių; su kiekviena iš jų apeinama maždaug 20 % paukštidės ploto; tyrimui galima imti jungtinius antbačių mėginius, mažiausiai du; arba

| ii) | bent vienos poros antbačių, su kuriais apeinamas visas paukštidės plotas, mėginys ir kartu paimtas dulkių mėginys, surinktas iš įvairių paukštidės vietų nuo paviršių, ant kurių matyti dulkių; dulkių mėginiui paimti turi būti naudojamas vienas ar keli sudrėkintos medžiagos tepinėliai iš mažiausiai 900 cm2 ploto. |
| --- | --- |

ii)

bent vienos poros antbačių, su kuriais apeinamas visas paukštidės plotas, mėginys ir kartu paimtas dulkių mėginys, surinktas iš įvairių paukštidės vietų nuo paviršių, ant kurių matyti dulkių; dulkių mėginiui paimti turi būti naudojamas vienas ar keli sudrėkintos medžiagos tepinėliai iš mažiausiai 900 cm2 ploto.

| c) | Jei veislinių paukščių pulkai laikomi narveliuose, mėginį gali sudaryti natūraliai susimaišiusios išmatos iš mėšlo konvejerių, grandyklių arba mėšlo duobių, priklausomai nuo paukštidės tipo. Du mėginiai, skirti tirti atskirai ir sudaryti iš mažiausiai 150 g, surenkami taip:






  i) | nuolat veikiančiais mėšlo konvejeriais, esančiais po kiekviena narvelių pakopa, kuriais mėšlas patenka į konvejerio sraigtą arba sistemą; |
| --- | --- | --- |

c)

Jei veislinių paukščių pulkai laikomi narveliuose, mėginį gali sudaryti natūraliai susimaišiusios išmatos iš mėšlo konvejerių, grandyklių arba mėšlo duobių, priklausomai nuo paukštidės tipo. Du mėginiai, skirti tirti atskirai ir sudaryti iš mažiausiai 150 g, surenkami taip:

i)

nuolat veikiančiais mėšlo konvejeriais, esančiais po kiekviena narvelių pakopa, kuriais mėšlas patenka į konvejerio sraigtą arba sistemą;

| ii) | mėšlo duobių sistema, kurios kreiptuvai, esantys po narveliais, išdėstyti taip, kad kreiptų mėšlą į gilią duobę, esančią po paukštide; |
| --- | --- |

ii)

mėšlo duobių sistema, kurios kreiptuvai, esantys po narveliais, išdėstyti taip, kad kreiptų mėšlą į gilią duobę, esančią po paukštide;

| iii) | mėšlo duobių sistema po išdėstytais pakopomis paukštidės narveliais iš kurių mėšlas sukrenta tiesiai į duobę. |
| --- | --- |

iii)

mėšlo duobių sistema po išdėstytais pakopomis paukštidės narveliais iš kurių mėšlas sukrenta tiesiai į duobę.

Paprastai narveliai paukštidėje būna išdėstyti keliais aukštais. Bendrame jungtiniame mėginyje turi būti išmatų iš kiekvieno aukšto. Iš kiekvieno veislinių paukščių pulko trečioje–šeštoje pastraipose aprašyta tvarka paimama po du jungtinius mėginius.

Jeigu yra naudojamos konvejerių arba grandyklių sistemos, konvejeriai ir grandyklės turi būti naudojami mėginių ėmimo dieną prieš imant mėginius.

Sistemose, kuriose po narveliais yra kreiptuvai ir grandyklės, surenkamos išmatos, susikaupusios ant grandyklės po to, kai ji buvo naudota.

Jeigu narveliai išdėstyti pakopomis ir konvejerių arba grandyklių sistemos paukštidėje nėra, išmatos renkamos iš mėšlo duobės.

Mėšlo konvejerių sistemose surenkamos išmatos iš konvejerio išmetimo galų.

2.2.2.2.   Mėginių ėmimas kaip oficialios kontrolės dalis

| a) | Įprastas mėginių ėmimas atliekamas kaip nurodyta 2.2.2.1 punkte. |
| --- | --- |

a)

Įprastas mėginių ėmimas atliekamas kaip nurodyta 2.2.2.1 punkte.

| b) | Patvirtinamasis mėginių ėmimas, jei perykloje paimtame mėginyje buvo aptikta atitinkamų salmonelių serotipų, atliekamas 2.2.2.1 punkte nurodyta tvarka.
  Toliau nurodyta tvarka gali būti renkami papildomi mėginiai galimam antimikrobinių medžiagų tyrimui arba slopinamajam poveikiui bakterijų dauginimuisi nustatyti: imami paukščių, atsitiktine tvarka atrinktų iš kiekvienos ūkio paukštidės, paprastai ne daugiau kaip penkių paukščių iš vienos paukštidės, mėginiai, nebent kompetentinga institucija nusprendžia, kad būtina paimti mėginius iš daugiau paukščių.
  Jei infekcijos šaltinis nėra patvirtinamas, prieš panaikinant prekybos apribojimus, atliekamas veislinių paukščių pulko arba jo palikuonių antimikrobinių medžiagų tyrimas arba naujas bakteriologinis tyrimas atitinkamiems salmonelių serotipams aptikti.
  Jei aptinkama antimikrobinių medžiagų arba nustatomas bakterijų dauginimąsi slopinantis poveikis, salmonelių užkratas laikomas patvirtintu. |
| --- | --- |

b)

Patvirtinamasis mėginių ėmimas, jei perykloje paimtame mėginyje buvo aptikta atitinkamų salmonelių serotipų, atliekamas 2.2.2.1 punkte nurodyta tvarka.

Toliau nurodyta tvarka gali būti renkami papildomi mėginiai galimam antimikrobinių medžiagų tyrimui arba slopinamajam poveikiui bakterijų dauginimuisi nustatyti: imami paukščių, atsitiktine tvarka atrinktų iš kiekvienos ūkio paukštidės, paprastai ne daugiau kaip penkių paukščių iš vienos paukštidės, mėginiai, nebent kompetentinga institucija nusprendžia, kad būtina paimti mėginius iš daugiau paukščių.

Jei infekcijos šaltinis nėra patvirtinamas, prieš panaikinant prekybos apribojimus, atliekamas veislinių paukščių pulko arba jo palikuonių antimikrobinių medžiagų tyrimas arba naujas bakteriologinis tyrimas atitinkamiems salmonelių serotipams aptikti.

Jei aptinkama antimikrobinių medžiagų arba nustatomas bakterijų dauginimąsi slopinantis poveikis, salmonelių užkratas laikomas patvirtintu.

| c) | Įtarimai dėl klaidingų rezultatų
  Išimtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija turi priežasčių abejoti tyrimų rezultatais (pvz., klaidingi teigiami arba klaidingi neigiami rezultatai), ji gali nuspręsti pakartoti tyrimą pagal b punktą. |
| --- | --- |

c)

Įtarimai dėl klaidingų rezultatų

Išimtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija turi priežasčių abejoti tyrimų rezultatais (pvz., klaidingi teigiami arba klaidingi neigiami rezultatai), ji gali nuspręsti pakartoti tyrimą pagal b punktą.

3.   MĖGINIŲ TYRIMAS

3.1.   Mėginių vežimas ir paruošimas

3.1.1.   Vežimas

Pageidautina, kad mėginiai per 24 valandas nuo jų paėmimo, jei įmanoma, būtų išsiunčiami greituoju paštu arba per kurjerį į Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 11 ir 12 straipsniuose nurodytas laboratorijas. Neišsiuntus per 24 valandas, mėginiai saugomi šaldytuve. Vežti galima aplinkos oro temperatūroje, jei išvengiama per didelės šilumos (daugiau kaip 25 °C) ir tiesioginių saulės spindulių. Laboratorijoje mėginiai laikomi šaldytuve iki tyrimo, kuris pradedamas per 48 valandas nuo jų gavimo ir per 96 valandas nuo mėginio paėmimo.

3.1.2.   Peryklos padėklų įklotai

| a) | Panardinkite mėginį į 1 l buferinio peptono vandens (BPV), pašildyto iki kambario temperatūros, ir atsargiai pamaišykite. |
| --- | --- |

a)

Panardinkite mėginį į 1 l buferinio peptono vandens (BPV), pašildyto iki kambario temperatūros, ir atsargiai pamaišykite.

| b) | Mėginio kultūrą toliau tirkite taikydami 3.2 punkte nurodytą nustatymo metodą. |
| --- | --- |

b)

Mėginio kultūrą toliau tirkite taikydami 3.2 punkte nurodytą nustatymo metodą.

3.1.3.   Antbačių ir dulkių mėginiai

| a) | Antbačių ir (arba) kojinių pora (-os) ir dulkių mėginys (sudrėkintos medžiagos tepinėlis) atsargiai išpakuojami, kad nenukristų prie jų prilipusios išmatos arba dulkės, ir panardinami į 225 ml BPV, pašildyto iki kambario temperatūros. |
| --- | --- |

a)

Antbačių ir (arba) kojinių pora (-os) ir dulkių mėginys (sudrėkintos medžiagos tepinėlis) atsargiai išpakuojami, kad nenukristų prie jų prilipusios išmatos arba dulkės, ir panardinami į 225 ml BPV, pašildyto iki kambario temperatūros.

| b) | Antbačiai ir (arba) kojinės ir sudrėkintos medžiagos tepinėlis visiškai panardinami į BPV, kad aplink mėginį susidarytų pakankamai laisvo skysčio, kad salmonelės galėtų judėti tolyn nuo mėginio ir todėl prireikus būtų galima įpilti daugiau BPV.
  Antbačių mėginiai ir sudrėkintos medžiagos tepinėliai turi būti ruošiami atskirai. |
| --- | --- |

b)

Antbačiai ir (arba) kojinės ir sudrėkintos medžiagos tepinėlis visiškai panardinami į BPV, kad aplink mėginį susidarytų pakankamai laisvo skysčio, kad salmonelės galėtų judėti tolyn nuo mėginio ir todėl prireikus būtų galima įpilti daugiau BPV.

Antbačių mėginiai ir sudrėkintos medžiagos tepinėliai turi būti ruošiami atskirai.

| c) | Jei penkių antbačių ir (arba) kojinių porų mėginiai sujungiami į du mėginius, kiekvieną jungtinį mėginį įdėkite į 225 ml ar, jei reikia, daugiau BPV, kad mėginys būtų visiškai panardintas ir aplink jį susidarytų pakankamai laisvo skysčio, kad salmonelės galėtų judėti tolyn nuo mėginio. |
| --- | --- |

c)

Jei penkių antbačių ir (arba) kojinių porų mėginiai sujungiami į du mėginius, kiekvieną jungtinį mėginį įdėkite į 225 ml ar, jei reikia, daugiau BPV, kad mėginys būtų visiškai panardintas ir aplink jį susidarytų pakankamai laisvo skysčio, kad salmonelės galėtų judėti tolyn nuo mėginio.

| d) | Pamaišykite, kad visas mėginys būtų visiškai prisotintas ir toliau tirkite kultūrą pagal 3.2 punkte nurodytą nustatymo metodą. |
| --- | --- |

d)

Pamaišykite, kad visas mėginys būtų visiškai prisotintas ir toliau tirkite kultūrą pagal 3.2 punkte nurodytą nustatymo metodą.

3.1.4.   Kiti išmatų mėginiai

| a) | Visi išmatų mėginiai surenkami ir gerai sumaišomi, iš šio bendro mėginio kultūrai paimamas 25 g dalinis mėginys. |
| --- | --- |

a)

Visi išmatų mėginiai surenkami ir gerai sumaišomi, iš šio bendro mėginio kultūrai paimamas 25 g dalinis mėginys.

| b) | 25 g dalinis mėginys panardinamas į 225 ml BPV, pašildyto iki kambario temperatūros. |
| --- | --- |

b)

25 g dalinis mėginys panardinamas į 225 ml BPV, pašildyto iki kambario temperatūros.

| c) | Mėginio kultūra toliau tiriama taikant 3.2 punkte nurodytą nustatymo metodą. |
| --- | --- |

c)

Mėginio kultūra toliau tiriama taikant 3.2 punkte nurodytą nustatymo metodą.

Jei yra suderinti ISO standartai dėl atitinkamų mėginių paruošimo salmonelėms aptikti, jie taikomi ir pakeičia 3.1.2, 3.1.3 ir 3.1.4 punktuose nurodytus mėginių paruošimo metodus.

3.2.   Aptikimo metodas

Atitinkami salmonelių serotipai aptinkami pagal EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007 standarto 1 keitinį „Maisto ir pašarų mikrobiologija. Bendrasis salmonelių nustatymo metodas. 1 keitinys. D priedas: Salmonelių aptikimas gyvūnų išmatose ir pirminio gamybos etapo aplinkos mėginiuose“.

3.1 punkte nurodytų antbačių, dulkių mėginių ir kitų išmatų mėginių atvejais galima sujungti inkubuotą sodrinimo sultinį su BPV tolesniam kultūros auginimui. Šiam tikslui inkubuokite abu mėginius BPV kaip nurodyta 3.1.3 punkte. Iš kiekvieno mėginio paimkite 1 ml inkubuoto sultinio ir kruopščiai sumaišykite, tuomet paimkite 0,1 ml mišinio ir pasėkite modifikuotas pusiau kietas Rappaport–Vassiliadis (MSRV) plokšteles.

Po inkubavimo BPV esančių mėginių negalima kratyti, sukti arba kitaip plakti, nes taip išsiskiria slopinančios dalelės ir sumažėja tolesnis izoliavimasis MSRV.

3.3.   Serotipo nustatymas

Nuo kiekvieno teigiamo mėginio nustatomas bent vieno izoliato serotipas pagal Kaufmann–White sistemą.

3.4.   Kiti metodai

Tiriant maisto verslo subjekto iniciatyva paimtus mėginius, vietoj šio priedo 3.1, 3.2 ir 3.3 punktuose nustatytų mėginių paruošimo, aptikimo ir serotipo nustatymo metodų gali būti taikomi kiti metodai, jei jie patvirtinti pagal naujausią EN/ISO 16140 standarto versiją.

3.5.   Padermių saugojimas

Galimam būsimam fagotipo arba antimikrobinio jautrio nustatymui turi būti užtikrinta, kad imant mėginius pagal oficialią kontrolę išsaugoma bent viena atskirta atitinkamų salmonelių serotipų padermė iš kiekvienos paukštidės per metus, taikant įprastinius kultūrų rinkimo metodus, kuriais bent dvejiems metams užtikrinamas padermių vientisumas. Kompetentingai institucijai nusprendus, maisto verslo subjekto iniciatyva paimti izoliatai taip pat saugomi tuo pačiu tikslu.

4.   REZULTATAI IR ATASKAITŲ TEIKIMAS

Manoma, kad veislinių paukščių pulkas užregistruotas kaip „teigiamas“ Europos Sąjungos tikslo įgyvendinimo požiūriu,

| — | jei viename ar daugiau pulko mėginių aptinkami atitinkami salmonelių serotipai (kiti negu vakcinos padermės), net jeigu atitinkami salmonelių serotipai aptinkami tiktai dulkių mėginiuose, arba |
| --- | --- |

—

jei viename ar daugiau pulko mėginių aptinkami atitinkami salmonelių serotipai (kiti negu vakcinos padermės), net jeigu atitinkami salmonelių serotipai aptinkami tiktai dulkių mėginiuose, arba

| — | jei patvirtinamasis mėginių ėmimas, atliktas kaip oficialios kontrolės dalis, remiantis 2.2.2.2 dalies b punktu, nepatvirtina atitinkamų salmonelių serotipų aptikimo, tačiau pulke aptinkama antimikrobinių medžiagų arba bakterijų dauginimąsi slopinantis poveikis. |
| --- | --- |

—

jei patvirtinamasis mėginių ėmimas, atliktas kaip oficialios kontrolės dalis, remiantis 2.2.2.2 dalies b punktu, nepatvirtina atitinkamų salmonelių serotipų aptikimo, tačiau pulke aptinkama antimikrobinių medžiagų arba bakterijų dauginimąsi slopinantis poveikis.

Ši taisyklė netaikoma išimtiniems atvejais, apibūdintais 2.2.2.2 dalies c punkte, kai pirminio mėginių, paimtų maisto verslo subjekto iniciatyva, teigiami salmonelių aptikimo rezultatai nepatvirtinami, kai mėginiai imami kaip oficialios kontrolės dalis.

Veislinių paukščių pulkas, kurio mėginių rezultatai buvo teigiami, įskaičiuojamas tik kartą, nepaisant to, kiek kartų gamybos etapu šiame pulke buvo aptikti salmonelių serotipai arba – nepaisant to, ar mėginiai buvo imami maisto verslo subjekto, ar kompetentingos institucijos iniciatyva. Tačiau jei mėginiai buvo imami dvejų kalendorinių metų laikotarpiu, kiekvienų metų rezultatai teikiami atskirai.

Ataskaitoje teikiama ši informacija:

| a) | išsamiai apibūdinamos pasirinktos mėginių ėmimo sistemos ir imtų mėginių tipas; |
| --- | --- |

a)

išsamiai apibūdinamos pasirinktos mėginių ėmimo sistemos ir imtų mėginių tipas;

| b) | bent kartą per ataskaitinius metus ištirtų suaugusių veislinių paukščių pulkų, kuriuos sudaro ne mažiau kaip 250 paukščių, bendras skaičius; |
| --- | --- |

b)

bent kartą per ataskaitinius metus ištirtų suaugusių veislinių paukščių pulkų, kuriuos sudaro ne mažiau kaip 250 paukščių, bendras skaičius;

| c) | tyrimų rezultatai, kuriuose išskirta:






  i) | bendras bet kokiomis salmonelėmis užkrėstų veislinių paukščių pulkų skaičius valstybėje narėje; |
| --- | --- | --- |

c)

tyrimų rezultatai, kuriuose išskirta:

i)

bendras bet kokiomis salmonelėmis užkrėstų veislinių paukščių pulkų skaičius valstybėje narėje;

| ii) | bent vienu atitinkamu salmonelių serotipu užkrėstų veislinių paukščių pulkų skaičius; |
| --- | --- |

ii)

bent vienu atitinkamu salmonelių serotipu užkrėstų veislinių paukščių pulkų skaičius;

| iii) | kiekvienu atitinkamu salmonelių serotipu arba nenustatyto tipo salmonelėmis (nenustatyto ar neturinčio serotipo izoliatai) užkrėstų veislinių paukščių pulkų skaičius; |
| --- | --- |

iii)

kiekvienu atitinkamu salmonelių serotipu arba nenustatyto tipo salmonelėmis (nenustatyto ar neturinčio serotipo izoliatai) užkrėstų veislinių paukščių pulkų skaičius;

| d) | atvejų, kai pirminis mėginių, paimtų maisto verslo subjekto iniciatyva, teigiamas salmonelių aptikimo rezultatas nebuvo patvirtintas oficialios kontrolės mėginių tyrimo rezultatais, skaičius; |
| --- | --- |

d)

atvejų, kai pirminis mėginių, paimtų maisto verslo subjekto iniciatyva, teigiamas salmonelių aptikimo rezultatas nebuvo patvirtintas oficialios kontrolės mėginių tyrimo rezultatais, skaičius;

| e) | rezultatų paaiškinimas, ypač išimtiniais atvejais. |
| --- | --- |

e)

rezultatų paaiškinimas, ypač išimtiniais atvejais.

Rezultatai ir bet kokia papildoma svarbi informacija pateikiama tendencijų ir šaltinių ataskaitoje, nurodytoje Direktyvos 2003/99/EB 9 straipsnio 1 dalyje.

---

| 11.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 201/2010

2010 m. kovo 10 d.

kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse įgyvendinimo taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (1), ypač į jo 26 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Dėl Europos Sąjungos (ES) vandenų ir vandenų, į kuriuos Norvegija ir Farerų salos turi suverenias teises ir kurie priklauso jų jurisdikcijai, artumo tikslinga ES laivams, žvejybos veiklą vykdantiems Norvegijos Šiaurės jūros vandenyse ir Farerų salų vandenyse, nustatyti specialias leidimų galiojimo sąlygas. |
| --- | --- |

(1)

Dėl Europos Sąjungos (ES) vandenų ir vandenų, į kuriuos Norvegija ir Farerų salos turi suverenias teises ir kurie priklauso jų jurisdikcijai, artumo tikslinga ES laivams, žvejybos veiklą vykdantiems Norvegijos Šiaurės jūros vandenyse ir Farerų salų vandenyse, nustatyti specialias leidimų galiojimo sąlygas.

| (2) | Kad vietos žvejybos laivai galėtų netrukdomi vykdyti žvejybos veiklą, trečiųjų šalių laivams turėtų būti sudarytos sąlygos įplaukti tik į konkrečius geografinius rajonus. |
| --- | --- |

(2)

Kad vietos žvejybos laivai galėtų netrukdomi vykdyti žvejybos veiklą, trečiųjų šalių laivams turėtų būti sudarytos sąlygos įplaukti tik į konkrečius geografinius rajonus.

| (3) | Dėl ES vandenų ir vandenų, į kuriuos Norvegija ir Farerų salos turi suverenias teises ir kurie priklauso jų jurisdikcijai, artumo tikslinga su Norvegijos ir Farerų salų vėliavomis plaukiojantiems laivams, žvejybos veiklą vykdantiems ES vandenyse, nustatyti specialias leidimų galiojimo sąlygas. |
| --- | --- |

(3)

Dėl ES vandenų ir vandenų, į kuriuos Norvegija ir Farerų salos turi suverenias teises ir kurie priklauso jų jurisdikcijai, artumo tikslinga su Norvegijos ir Farerų salų vėliavomis plaukiojantiems laivams, žvejybos veiklą vykdantiems ES vandenyse, nustatyti specialias leidimų galiojimo sąlygas.

| (4) | Kad Komisija galėtų prieiti prie papildomų duomenų, turėtų būti nustatytas paraiškų dėl žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams turinys. |
| --- | --- |

(4)

Kad Komisija galėtų prieiti prie papildomų duomenų, turėtų būti nustatytas paraiškų dėl žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams turinys.

| (5) | Siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių laivais ES vandenyse sužvejotų šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių skumbrių kiekiai būtų teisingai apskaitomi, būtina sugriežtinti minėtų laivų kontrolės nuostatas. Tos nuostatos turėtų derėti su Europos bendrijos ir Norvegijos susitarimu, patvirtintu Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2214/80 (2), ir Europos bendrijos ir Farerų salų susitarimu, patvirtintu Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2211/80 (3). |
| --- | --- |

(5)

Siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių laivais ES vandenyse sužvejotų šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių skumbrių kiekiai būtų teisingai apskaitomi, būtina sugriežtinti minėtų laivų kontrolės nuostatas. Tos nuostatos turėtų derėti su Europos bendrijos ir Norvegijos susitarimu, patvirtintu Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2214/80 (2), ir Europos bendrijos ir Farerų salų susitarimu, patvirtintu Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2211/80 (3).

| (6) | Laivams, kuriems neišduotas leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1006/2008, turėtų būti sudarytos sąlygos ES vandenis perplaukti tranzitu su sąlyga, kad jų žvejybos įrankiai nebūtų parengti naudoti žvejybos operacijoms. |
| --- | --- |

(6)

Laivams, kuriems neišduotas leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1006/2008, turėtų būti sudarytos sąlygos ES vandenis perplaukti tranzitu su sąlyga, kad jų žvejybos įrankiai nebūtų parengti naudoti žvejybos operacijoms.

| (7) | Atitinkamai turėtų būti priimtos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(7)

Atitinkamai turėtų būti priimtos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 įgyvendinimo taisyklės.

| (8) | Šiuo reglamentu užtikrinamas šiuo metu galiojančių 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, nuostatų tęstinumas (4). |
| --- | --- |

(8)

Šiuo reglamentu užtikrinamas šiuo metu galiojančių 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, nuostatų tęstinumas (4).

| (9) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

ES LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA NE ES VANDENYSE

1 straipsnis

Žvejybos leidimai

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 3 straipsnio, Norvegijos Šiaurės jūros vandenyse žvejybos veiklą vykdantiems laivams, kurių talpa yra 200 GT arba mažesnė, reikalavimas turėti žvejybos leidimą netaikomas.

2 straipsnis

Geografiniai apribojimai

1.   ES žvejybos laivai, kuriems suteikta teisė vykdyti žvejybos veiklą Norvegijos Šiaurės jūros vandenyse, nevykdo žvejybos veiklos Skagerako sąsiauryje, 12-os jūrmylių nuo Norvegijos bazinės linijos atstumu.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems ir šiose šalyse registruotiems laivams leidžiama vykdyti žvejybos veiklą Skagerako sąsiauryje, bet ne didesniu kaip keturių jūrmylių nuo Norvegijos bazinės linijos atstumu.

3 straipsnis

Susijusios sąlygos

ES laivai, kuriems išduotas leidimas Farerų salų vandenyse vykdyti specializuotą vienos rūšies žuvų žvejybą, gali vykdyti specializuotą kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų salų valdžios institucijoms.

4 straipsnis

Bendri įsipareigojimai

ES žvejybos laivai, vykdantys žvejybos veiklą ne ES vandenyse, laikosi apsaugos bei kontrolės priemonių ir visų kitų toje jų veiklos zonoje taikomų nuostatų.

II   SKYRIUS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA ES VANDENYSE

5 straipsnis

Žvejybos leidimai

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 18 straipsnio 1 dalies a punkto, su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, kurių talpa yra 200 GT arba mažesnė, reikalavimas turėti žvejybos veiklos ES vandenyse leidimą netaikomas.

6 straipsnis

Paraiškų dėl žvejybos leidimų perdavimas ir turinys

Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 19 straipsnyje minimose žvejybos leidimų paraiškose pateikiama I priede nurodyta informacija pagal šalį, su kurios vėliava atitinkami laivai turi teisę plaukioti.

7 straipsnis

Geografiniai apribojimai

1.   Su Norvegijos vėliava plaukiojantys arba Farerų salose registruoti laivai, kuriems suteikta teisė vykdyti žvejybos veiklą ES vandenyse, nevykdo žvejybos veiklos 12-os jūrmylių nuo valstybių narių bazinių linijų TJTT IV zonoje (5) atstumu, Kategato sąsiauryje ir Atlanto vandenyne į šiaurę nuo 43°00′ šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 (6) 18 straipsnyje nurodytą rajoną.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams leidžiama vykdyti žvejybos veiklą Skagerako sąsiauryje, bet ne didesniu kaip keturių jūrmylių nuo Danijos ir Švedijos bazinių linijų atstumu.

8 straipsnis

Žvejybos žurnalas

Trečiosios šalies žvejybos laivo, kuriam suteikta teisė vykdyti žvejybos veiklą ES vandenyse, kapitonas ne tik laikosi 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (7), 14 straipsnio 8 dalies, bet ir veda laivo žurnalą, į kurį įrašo II priede nurodytą informaciją.

9 straipsnis

Žvejybos veiklos duomenų perdavimas

1.   Informacija, kurią trečiosios šalies žvejybos laivo kapitonas turi perduoti Komisijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 23 straipsnio 1 dalį, nurodyta III priede.

2.   1 dalis netaikoma su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams, žvejybos veiklą vykdantiems TJTT IIIa zonoje.

10 straipsnis

Šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių skumbrių žvejyba

Su Norvegijos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai ir su Farerų salų vėliava plaukiojantys žvejybos laivai, kuriems suteikta teisė žvejoti šiaurinius žydruosius merlangus ir atlantines skumbres ES vandenyse, laikosi IV priedo nuostatų.

11 straipsnis

Tranzitas per ES vandenis

Trečiųjų šalių žvejybos laivai, plaukiantys tranzitu per ES vandenis neturėdami leidimo juose žvejoti, tinklus sukrauna taip, kad jie nebūtų parengti naudoti, ir laikosi tokių sąlygų:

| a) | tinklai, gramzdikliai ir panašūs žvejybos įrankiai atkabinami nuo jų tralų kėtoklių ir traukiamųjų bei ištraukimo lynų ir virvių; |
| --- | --- |

a)

tinklai, gramzdikliai ir panašūs žvejybos įrankiai atkabinami nuo jų tralų kėtoklių ir traukiamųjų bei ištraukimo lynų ir virvių;

| b) | tinklai, kurie yra denyje arba virš jo, tvirtai pritvirtinami prie kokios nors antstato dalies. |
| --- | --- |

b)

tinklai, kurie yra denyje arba virš jo, tvirtai pritvirtinami prie kokios nors antstato dalies.

III   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 286, 2008 10 29, p. 33.

1

(2)  OL L 226, 1980 8 29, p. 47.

2

(3)  OL L 226, 1980 8 29, p. 11.

3

(4)  OL L 22, 2009 1 26, p. 1.

4

(5)  OL L 87, 2009 3 31, p. 70.

5

(6)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

6

(7)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

7

---

I PRIEDAS

PARAIŠKOS DĖL ŽVEJYBOS LEIDIMŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS

I   DALIS

Su Norvegijos vėliava plaukiojantys laivai

Paraiškose dėl leidimų su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams nurodoma:

| a) | tarptautinis radijo šaukinys (IRCS); |
| --- | --- |

a)

tarptautinis radijo šaukinys (IRCS);

| b) | grupės kodas. |
| --- | --- |

b)

grupės kodas.

II   DALIS

Su Farerų salų vėliava plaukiojantys laivai

Paraiškose dėl leidimų su Farerų salų vėliava plaukiojantiems laivams nurodoma:

| a) | laivo pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimas;

| b) | išorinės atpažinties duomenys; |
| --- | --- |

b)

išorinės atpažinties duomenys;

| c) | tarptautinis radijo šaukinys (IRCS); |
| --- | --- |

c)

tarptautinis radijo šaukinys (IRCS);

| d) | variklio galia; |
| --- | --- |

d)

variklio galia;

| e) | laivo talpa (GT) ir bendras ilgis; |
| --- | --- |

e)

laivo talpa (GT) ir bendras ilgis;

| f) | žuvų, kurias laivas numato žvejoti, rūšys; |
| --- | --- |

f)

žuvų, kurias laivas numato žvejoti, rūšys;

| g) | numatomas žvejybos rajonas. |
| --- | --- |

g)

numatomas žvejybos rajonas.

---

II PRIEDAS

LAIVO ŽURNALAS, KURĮ PRIVALO PILDYTI ES VANDENYSE ŽVEJOJANČIO TREČIOSIOS ŠALIES LAIVO KAPITONAS

Į laivo žurnalą įrašytina informacija

| 1. | Po kiekvieno valksmo:






  1.1. | sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekis (gyvasis svoris kilogramais); |
| --- | --- | --- |

1.

Po kiekvieno valksmo:

1.1.

sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekis (gyvasis svoris kilogramais);

| 1.2. | valksmo data ir laikas; |
| --- | --- |

1.2.

valksmo data ir laikas;

| 1.3. | geografinė vieta, kurioje sužvejotos žuvys; |
| --- | --- |

1.3.

geografinė vieta, kurioje sužvejotos žuvys;

| 1.4. | naudotas žvejybos būdas. |
| --- | --- |

1.4.

naudotas žvejybos būdas.

| 2. | Po kiekvieno perkrovimo į kitą laivą ar iš kito laivo:






  2.1. | nuoroda „gauta iš“ arba „perkrauta į“; |
| --- | --- | --- |

2.

Po kiekvieno perkrovimo į kitą laivą ar iš kito laivo:

2.1.

nuoroda „gauta iš“ arba „perkrauta į“;

| 2.2. | perkrautų kiekvienos rūšies žuvų kiekis (gyvasis svoris kilogramais); |
| --- | --- |

2.2.

perkrautų kiekvienos rūšies žuvų kiekis (gyvasis svoris kilogramais);

| 2.3. | laivo, į kurį ar iš kurio perkraunama, pavadinimas ir išorinės atpažinties raidės ir skaičiai; |
| --- | --- |

2.3.

laivo, į kurį ar iš kurio perkraunama, pavadinimas ir išorinės atpažinties raidės ir skaičiai;

| 2.4. | atlantinių menkių perkrauti neleidžiama. |
| --- | --- |

2.4.

atlantinių menkių perkrauti neleidžiama.

| 3. | Po kiekvieno iškrovimo ES uoste:






  3.1. | uosto pavadinimas; |
| --- | --- | --- |

3.

Po kiekvieno iškrovimo ES uoste:

3.1.

uosto pavadinimas;

| 3.2. | iškrautų kiekvienos rūšies žuvų kiekis (gyvasis svoris kilogramais). |
| --- | --- |

3.2.

iškrautų kiekvienos rūšies žuvų kiekis (gyvasis svoris kilogramais).

| 4. | Po kiekvieno informacijos perdavimo Europos Komisijai:






  4.1. | perdavimo data ir laikas; |
| --- | --- | --- |

4.

Po kiekvieno informacijos perdavimo Europos Komisijai:

4.1.

perdavimo data ir laikas;

| 4.2. | pranešimo tipas: „įplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“, „išplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“, „sužvejotų žuvų kiekis“, „perkrovimas“; |
| --- | --- |

4.2.

pranešimo tipas: „įplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“, „išplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“, „sužvejotų žuvų kiekis“, „perkrovimas“;

| 4.3. | jei siunčiamas radijo pranešimas – radijo stoties pavadinimas. |
| --- | --- |

4.3.

jei siunčiamas radijo pranešimas – radijo stoties pavadinimas.

---

III PRIEDAS

INFORMACIJA, KURIĄ ES VANDENYSE ŽVEJOJANTYS TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAI PRIVALO PERDUOTI KOMISIJAI

1.   Europos Komisijai perduodama informacija ir jos perdavimo tvarkaraštis:

| 1.1. | Kiekvieną kartą pradėdamas žvejybos reisą (1) ES vandenyse, laivas siunčia pranešimą „įplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“, kuriame nurodo tokius duomenis:







  SR | m (2) | (= įrašo pradžia) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Europos Komisijai) |
| SQ | m | (pranešimo eilės numeris einamaisiais metais) |
| TM | m | COE (= „įplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“) |
| RC | m | (tarptautinis radijo šaukinys) |
| TN | o (3) | (žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais) |
| NA | o | (laivo pavadinimas) |
| IR | m | (vėliavos valstybės ISO-3 kodas, po kurio, jeigu reikia, nurodomas vėliavos valstybėje taikomas unikalusis atpažinties numeris, jei toks yra) |
| XR | m | (išorinės atpažinties raidės; laivo borto numeris) |
| LT (4) | o (5) | (laivo buvimo vietos geografinė platuma perduodant pranešimą) |
| LG (4) | o (5) | (laivo buvimo vietos geografinė ilguma perduodant pranešimą) |
| LI | o | (numatytos vietos, kurioje laivo kapitonas ketina pradėti žvejoti, geografinė platuma (nurodoma laipsniais arba dešimtainiais skaičiais)) |
| LN | o | (numatytos vietos, kurioje laivo kapitonas ketina pradėti žvejoti, geografinė ilguma (nurodoma laipsniais arba dešimtainiais skaičiais)) |
| RA | m | (atitinkamas TJTT rajonas) |
| OB | m | (laivo triume laikomų kiekvienos rūšies žuvų kiekis, jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų) |
| DA | m | (pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu) |
| TI | m | (pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu) |
| MA | m | (laivo kapitono vardas, pavardė) |
| ER | m | (= įrašo pabaiga) |

1.1.

Kiekvieną kartą pradėdamas žvejybos reisą (1) ES vandenyse, laivas siunčia pranešimą „įplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“, kuriame nurodo tokius duomenis:

SR

m (2)

(= įrašo pradžia)

AD

m

XEU (= Europos Komisijai)

SQ

m

(pranešimo eilės numeris einamaisiais metais)

TM

m

COE (= „įplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“)

RC

m

(tarptautinis radijo šaukinys)

TN

o (3)

(žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais)

NA

o

(laivo pavadinimas)

IR

m

(vėliavos valstybės ISO-3 kodas, po kurio, jeigu reikia, nurodomas vėliavos valstybėje taikomas unikalusis atpažinties numeris, jei toks yra)

XR

m

(išorinės atpažinties raidės; laivo borto numeris)

LT (4)

o (5)

(laivo buvimo vietos geografinė platuma perduodant pranešimą)

LG (4)

o (5)

(laivo buvimo vietos geografinė ilguma perduodant pranešimą)

LI

o

(numatytos vietos, kurioje laivo kapitonas ketina pradėti žvejoti, geografinė platuma (nurodoma laipsniais arba dešimtainiais skaičiais))

LN

o

(numatytos vietos, kurioje laivo kapitonas ketina pradėti žvejoti, geografinė ilguma (nurodoma laipsniais arba dešimtainiais skaičiais))

RA

m

(atitinkamas TJTT rajonas)

OB

m

(laivo triume laikomų kiekvienos rūšies žuvų kiekis, jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų)

DA

m

(pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu)

TI

m

(pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu)

MA

m

(laivo kapitono vardas, pavardė)

ER

m

(= įrašo pabaiga)

| 1.2. | Kiekvieną kartą baigdamas žvejybos reisą (1) ES vandenyse, laivas siunčia pranešimą „išplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“, kuriame nurodo tokius duomenis:







  SR | m | (= įrašo pradžia) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Europos Komisijai) |
| SQ | m | (pranešimo, kurį perduoda minėtas laivas, eilės numeris einamaisiais metais) |
| TM | m | COX (= „išplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“) |
| RC | m | (tarptautinis radijo šaukinys) |
| TN | o | (žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais) |
| NA | o | (laivo pavadinimas) |
| IR | m | (vėliavos valstybės ISO-3 kodas, po kurio, jeigu reikia, nurodomas vėliavos valstybėje taikomas unikalusis atpažinties numeris, jei toks yra) |
| XR | m | (išorinės atpažinties raidės; laivo borto numeris) |
| LT (6) | o (7) | (laivo buvimo vietos geografinė platuma perduodant pranešimą) |
| LG (6) | o (7) | (laivo buvimo vietos geografinė ilguma perduodant pranešimą) |
| RA | m | (atitinkamas TJTT rajonas, kuriame žuvys buvo sužvejotos) |
| CA | m | (nuo paskutinio pranešimo perdavimo sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekis; jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų) |
| OB | o | (laivo triume laikomų kiekvienos rūšies žuvų kiekis, jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų) |
| DF | o | (dienų, kurias laivas žvejojo nuo paskutinės ataskaitos perdavimo, skaičius) |
| DA | m | (pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu) |
| TI | m | (pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu) |
| MA | m | (laivo kapitono vardas, pavardė) |
| ER | m | (= įrašo pabaiga) |

1.2.

Kiekvieną kartą baigdamas žvejybos reisą (1) ES vandenyse, laivas siunčia pranešimą „išplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“, kuriame nurodo tokius duomenis:

SR

m

(= įrašo pradžia)

AD

m

XEU (= Europos Komisijai)

SQ

m

(pranešimo, kurį perduoda minėtas laivas, eilės numeris einamaisiais metais)

TM

m

COX (= „išplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“)

RC

m

(tarptautinis radijo šaukinys)

TN

o

(žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais)

NA

o

(laivo pavadinimas)

IR

m

(vėliavos valstybės ISO-3 kodas, po kurio, jeigu reikia, nurodomas vėliavos valstybėje taikomas unikalusis atpažinties numeris, jei toks yra)

XR

m

(išorinės atpažinties raidės; laivo borto numeris)

LT (6)

o (7)

(laivo buvimo vietos geografinė platuma perduodant pranešimą)

LG (6)

o (7)

(laivo buvimo vietos geografinė ilguma perduodant pranešimą)

RA

m

(atitinkamas TJTT rajonas, kuriame žuvys buvo sužvejotos)

CA

m

(nuo paskutinio pranešimo perdavimo sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekis; jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų)

OB

o

(laivo triume laikomų kiekvienos rūšies žuvų kiekis, jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų)

DF

o

(dienų, kurias laivas žvejojo nuo paskutinės ataskaitos perdavimo, skaičius)

DA

m

(pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu)

TI

m

(pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu)

MA

m

(laivo kapitono vardas, pavardė)

ER

m

(= įrašo pabaiga)

| 1.3. | Kas trečią dieną, pradedant trečiąja diena nuo laivo pirmojo įplaukimo į 1.1 punkte nurodytas zonas, jeigu žvejojamos atlantinės silkės ir atlantinės skumbrės, ir kas savaitę, pradedant septintąja diena nuo laivo pirmojo įplaukimo į 1.1 punkte nurodytas zonas, jeigu žvejojamos visų rūšių, išskyrus atlantines silkes ir atlantines skumbres, žuvys, turi būti perduodama „sužvejotų žuvų kiekio ataskaita“, kurioje nurodoma:







  SR | m | (= įrašo pradžia) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Europos Komisijai) |
| SQ | m | (pranešimo, kurį perduoda minėtas laivas, eilės numeris einamaisiais metais) |
| TM | m | CAT (= „sužvejotų žuvų kiekio ataskaita“) |
| RC | m | (tarptautinis radijo šaukinys) |
| TN | o | (žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais) |
| NA | o | (laivo pavadinimas) |
| IR | m | (vėliavos valstybės ISO-3 kodas, po kurio, jeigu reikia, nurodomas vėliavos valstybėje taikomas unikalusis atpažinties numeris, jei toks yra) |
| XR | m | (išorinės atpažinties raidės; laivo borto numeris) |
| LT (8) | o (9) | (laivo buvimo vietos geografinė platuma perduodant pranešimą) |
| LG (8) | o (9) | (laivo buvimo vietos geografinė ilguma perduodant pranešimą) |
| RA | M | (atitinkamas TJTT rajonas, kuriame žuvys buvo sužvejotos) |
| CA | m | (nuo paskutinio pranešimo perdavimo sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekis; jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų) |
| OB | o | (laivo triume laikomų kiekvienos rūšies žuvų kiekis, jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų) |
| DF | o | (dienų, kurias laivas žvejojo nuo paskutinės ataskaitos perdavimo, skaičius) |
| DA | m | (pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu) |
| TI | m | (pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu) |
| MA | m | (laivo kapitono vardas, pavardė) |
| ER | m | (= įrašo pabaiga) |

1.3.

Kas trečią dieną, pradedant trečiąja diena nuo laivo pirmojo įplaukimo į 1.1 punkte nurodytas zonas, jeigu žvejojamos atlantinės silkės ir atlantinės skumbrės, ir kas savaitę, pradedant septintąja diena nuo laivo pirmojo įplaukimo į 1.1 punkte nurodytas zonas, jeigu žvejojamos visų rūšių, išskyrus atlantines silkes ir atlantines skumbres, žuvys, turi būti perduodama „sužvejotų žuvų kiekio ataskaita“, kurioje nurodoma:

SR

m

(= įrašo pradžia)

AD

m

XEU (= Europos Komisijai)

SQ

m

(pranešimo, kurį perduoda minėtas laivas, eilės numeris einamaisiais metais)

TM

m

CAT (= „sužvejotų žuvų kiekio ataskaita“)

RC

m

(tarptautinis radijo šaukinys)

TN

o

(žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais)

NA

o

(laivo pavadinimas)

IR

m

(vėliavos valstybės ISO-3 kodas, po kurio, jeigu reikia, nurodomas vėliavos valstybėje taikomas unikalusis atpažinties numeris, jei toks yra)

XR

m

(išorinės atpažinties raidės; laivo borto numeris)

LT (8)

o (9)

(laivo buvimo vietos geografinė platuma perduodant pranešimą)

LG (8)

o (9)

(laivo buvimo vietos geografinė ilguma perduodant pranešimą)

RA

M

(atitinkamas TJTT rajonas, kuriame žuvys buvo sužvejotos)

CA

m

(nuo paskutinio pranešimo perdavimo sužvejotų kiekvienos rūšies žuvų kiekis; jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų)

OB

o

(laivo triume laikomų kiekvienos rūšies žuvų kiekis, jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų)

DF

o

(dienų, kurias laivas žvejojo nuo paskutinės ataskaitos perdavimo, skaičius)

DA

m

(pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu)

TI

m

(pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu)

MA

m

(laivo kapitono vardas, pavardė)

ER

m

(= įrašo pabaiga)

| 1.4. | Jeigu perkrauti žuvis numatoma tarp pranešimų „įplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“ ir „išplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“ perdavimo (neskaitant „ataskaitų apie sužvejotų žuvų kiekį“), likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki perkrovimo turi būti perduotas papildomas pranešimas „perkrovimas“, kuriame nurodoma:







  SR | m | (= įrašo pradžia) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Europos Komisijai) |
| SQ | m | (pranešimo, kurį perduoda minėtas laivas, eilės numeris einamaisiais metais) |
| TM | m | TRA (= „perkrovimas“) |
| RC | m | (tarptautinis radijo šaukinys) |
| TN | o | (žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais) |
| NA | o | (laivo pavadinimas) |
| IR | m | (vėliavos valstybės ISO-3 kodas, po kurio, jeigu reikia, nurodomas vėliavos valstybėje taikomas unikalusis atpažinties numeris, jei toks yra) |
| XR | m | (išorinės atpažinties raidės; laivo borto numeris) |
| KG | m | (įkrautų ar iškrautų kiekvienos rūšies žuvų kiekis; jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų) |
| TT | m | (laivo, į kurį perkraunama, tarptautinis radijo šaukinys) |
| TF | m | (laivo, iš kurio perkraunama, tarptautinis radijo šaukinys) |
| LT (10) | m/o (11)
   (12) | (numatomos laivo buvimo vietos, kurioje planuojama perkrauti žuvis, geografinė platuma) |
| LG (10) | m/o (11)
   (12) | (numatomos laivo buvimo vietos, kurioje planuojama perkrauti žuvis, geografinė ilguma) |
| PD | m | (numatoma planuojamo perkrovimo data) |
| PT | m | (numatomas planuojamo perkrovimo laikas) |
| DA | m | (pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu) |
| TI | m | (pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu) |
| MA | m | (laivo kapitono vardas, pavardė) |
| ER | m | (= įrašo pabaiga) |

1.4.

Jeigu perkrauti žuvis numatoma tarp pranešimų „įplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“ ir „išplaukiant sužvejotų žuvų kiekis“ perdavimo (neskaitant „ataskaitų apie sužvejotų žuvų kiekį“), likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki perkrovimo turi būti perduotas papildomas pranešimas „perkrovimas“, kuriame nurodoma:

SR

m

(= įrašo pradžia)

AD

m

XEU (= Europos Komisijai)

SQ

m

(pranešimo, kurį perduoda minėtas laivas, eilės numeris einamaisiais metais)

TM

m

TRA (= „perkrovimas“)

RC

m

(tarptautinis radijo šaukinys)

TN

o

(žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais)

NA

o

(laivo pavadinimas)

IR

m

(vėliavos valstybės ISO-3 kodas, po kurio, jeigu reikia, nurodomas vėliavos valstybėje taikomas unikalusis atpažinties numeris, jei toks yra)

XR

m

(išorinės atpažinties raidės; laivo borto numeris)

KG

m

(įkrautų ar iškrautų kiekvienos rūšies žuvų kiekis; jeigu reikia, kiekį galima nurodyti iš dviejų dalių sudarytu simboliu: MŽŪO (angl. FAO) kodas + gyvasis žuvų svoris (kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų)

TT

m

(laivo, į kurį perkraunama, tarptautinis radijo šaukinys)

TF

m

(laivo, iš kurio perkraunama, tarptautinis radijo šaukinys)

LT (10)

m/o (11)
   (12)

(numatomos laivo buvimo vietos, kurioje planuojama perkrauti žuvis, geografinė platuma)

LG (10)

m/o (11)
   (12)

(numatomos laivo buvimo vietos, kurioje planuojama perkrauti žuvis, geografinė ilguma)

PD

m

(numatoma planuojamo perkrovimo data)

PT

m

(numatomas planuojamo perkrovimo laikas)

DA

m

(pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu)

TI

m

(pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu)

MA

m

(laivo kapitono vardas, pavardė)

ER

m

(= įrašo pabaiga)

2.   Pranešimo forma

Jeigu netaikomas 3.3 punktas (žr. toliau), 1 punkte nurodyta informacija perduodama naudojant pirmiau nurodytus kodus ir laikantis pirmiau nurodytos duomenų išdėstymo tvarkos; visų pirma,

| — | pranešimo temos eilutėje turi būti įrašoma „VRONT“, |
| --- | --- |

—

pranešimo temos eilutėje turi būti įrašoma „VRONT“,

| — | visi duomenys įrašomi naujoje eilutėje, |
| --- | --- |

—

visi duomenys įrašomi naujoje eilutėje,

| — | prieš duomenis turi būti nurodytas kodas, kuris nuo kiekvieno kito kodo atskiriamas tarpu. |
| --- | --- |

—

prieš duomenis turi būti nurodytas kodas, kuris nuo kiekvieno kito kodo atskiriamas tarpu.

Pavyzdys (duomenys netikri):

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | LAIVO PAVADINIMAS |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | +65 321 |
| LG | –21 123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | KAPITONO VARDAS, PAVARDĖ |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

LAIVO PAVADINIMAS

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

+65 321

LG

–21 123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

KAPITONO VARDAS, PAVARDĖ

TI

1315

ER

3.   Pranešimo schema

| 3.1. | 1 punkte nurodytą informaciją laivas Europos Komisijai į Briuselį perduoda teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), e. paštu (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) arba viena iš 4 punkte išvardytų radijo stočių; forma turi atitikti nurodytąją 2 punkte. |
| --- | --- |

3.1.

1 punkte nurodytą informaciją laivas Europos Komisijai į Briuselį perduoda teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), e. paštu (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) arba viena iš 4 punkte išvardytų radijo stočių; forma turi atitikti nurodytąją 2 punkte.

| 3.2. | Jeigu dėl force majeure aplinkybių laivas pranešimo perduoti negali, tą pranešimą jo vardu gali perduoti kitas laivas. |
| --- | --- |

3.2.

Jeigu dėl force majeure aplinkybių laivas pranešimo perduoti negali, tą pranešimą jo vardu gali perduoti kitas laivas.

| 3.3. | Jeigu vėliavos valstybė turi technines galimybes visus pirmiau minėtus pranešimus ir turinį siųsti vadinamuoju NAF formatu savo laivų, vykdančių veiklą, vardu, tai ta vėliavos valstybė, sudariusi dvišalį susitarimą su Komisija, gali perduoti šią informaciją saugiuoju perdavimo protokolu Europos Komisijai Briuselyje. Tokiu atveju prie perduodamų duomenų būtų pridedama papildomos informacijos (kaip vokas, po AD informacijos):







  FR | m | (iš; valstybės triraidis ISO-3 kodas) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | m | (įrašo eilės numeris atitinkamais metais) |
| RD | m | (pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu) |
| RT | m | (pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu) |

3.3.

Jeigu vėliavos valstybė turi technines galimybes visus pirmiau minėtus pranešimus ir turinį siųsti vadinamuoju NAF formatu savo laivų, vykdančių veiklą, vardu, tai ta vėliavos valstybė, sudariusi dvišalį susitarimą su Komisija, gali perduoti šią informaciją saugiuoju perdavimo protokolu Europos Komisijai Briuselyje. Tokiu atveju prie perduodamų duomenų būtų pridedama papildomos informacijos (kaip vokas, po AD informacijos):

FR

m

(iš; valstybės triraidis ISO-3 kodas)

RN

m

(įrašo eilės numeris atitinkamais metais)

RD

m

(pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu)

RT

m

(pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu)

Pavyzdys (naudojant pirmiau nurodytus duomenis):

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/LAIVO PAVADINIMAS//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+65 321//LG/-21 123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPITONO VARDAS, PAVARDĖ//ER//

Vėliavos valstybei perduodamas „patvirtinimas apie gautą pranešimą“, kuriame nurodoma:

| SR | m | (= įrašo pradžia) |
| --- | --- | --- |
| AD | m | (vėliavos valstybės ISO-3 kodas) |
| FR | m | XEU (= Europos Komisijai) |
| RN | m | (pranešimo, dėl kurio perduodamas „patvirtinimas apie gautą pranešimą“, eilės numeris einamaisiais metais) |
| TM | m | RET (= „patvirtinimas apie gautą pranešimą“) |
| SQ | m | (pirminio pranešimo, kurį perduoda atitinkamas laivas, eilės numeris einamaisiais metais) |
| RC | m | (pirminiame pranešime minimas tarptautinis radijo šaukinys) |
| RS | m | (atsakymo būklė – ACK arba NAK) |
| RE | m | (atsakymo klaidos kodas) |
| DA | m | (pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu) |
| TI | m | (pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu) |
| ER | m | (= įrašo pabaiga) |

SR

m

(= įrašo pradžia)

AD

m

(vėliavos valstybės ISO-3 kodas)

FR

m

XEU (= Europos Komisijai)

RN

m

(pranešimo, dėl kurio perduodamas „patvirtinimas apie gautą pranešimą“, eilės numeris einamaisiais metais)

TM

m

RET (= „patvirtinimas apie gautą pranešimą“)

SQ

m

(pirminio pranešimo, kurį perduoda atitinkamas laivas, eilės numeris einamaisiais metais)

RC

m

(pirminiame pranešime minimas tarptautinis radijo šaukinys)

RS

m

(atsakymo būklė – ACK arba NAK)

RE

m

(atsakymo klaidos kodas)

DA

m

(pranešimo perdavimo data yyyymmdd formatu)

TI

m

(pranešimo perdavimo laikas hhmm formatu)

ER

m

(= įrašo pabaiga)

4.   Radijo stoties pavadinimas

| Radijo stoties pavadinimas | Radijo stoties šaukinys |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land’s End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Stockholm Radio | STOCKHOLM RADIO |
| Turku | OFK |

Radijo stoties pavadinimas

Radijo stoties šaukinys

Lyngby

OXZ

Land’s End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Stockholm Radio

STOCKHOLM RADIO

Turku

OFK

5.   Žuvų rūšims nurodyti naudojamas kodas

| Paprastieji beriksai (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Amerikinė paltusinė plekšnė (Hippoglossoides platessoides) | PLA |
| Europinis ančiuvis (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Paprastieji jūrų velniai (Lophius spp.) | ANF |
| Atlantinė argentina (Argentina silus) | ARU |
| Atlantinis jūrinis karšis (Brama brama) | POA |
| Milžinryklis (Cetorinhus maximus) | BSK |
| Juodoji kalavija (Aphanopus carbo) | BSF |
| Melsvoji molva (Molva dypterygia) | BLI |
| Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Atlanto ūsuotoji krevetė (Xiphopenaeus kroyeri) | BOB |
| Atlantinė menkė (Gadus morhua) | COD |
| Paprastoji krevetė (Crangon crangon) | CSH |
| Kalmarai (Loligo spp.) | SQC |
| Paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias) | DGS |
| Siūlapelekės vėgėlės (Phycis spp.) | FOR |
| Juodasis paltusas (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Juodadėmė menkė (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Europinė paprastoji jūrinė lydeka (Merluccius merluccius) | HKE |
| Atlantinis paltusas (Hippoglossus hippoglussus) | HAL |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | HER |
| Paprastoji stauridė (Trachurus trachurus) | HOM |
| Paprastoji molva (Molva Molva) | LIN |
| Atlantinė skumbrė (Scomber Scombrus) | MAC |
| Megrimai (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Šiaurinė paprastoji krevetė (Pandalus borealis) | PRA |
| Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Norveginė menkutė (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Islandinis pjūklapilvis beriksas (Hoplostethus atlanticus) | ORY |
| Kita | OTH |
| Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Sidabrinis polakas (Pollachius pollachius) | POL |
| Atlantinis silkiaryklis (Lamma nasus) | POR |
| Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.) | RED |
| Raudonpelekis pagelas (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Bukasnukis ilgauodegis grenadierius (Coryphaenoides rupestris) | RNG |
| Ledjūrio menkė (Pollachius virens) | POK |
| Atlantinė lašiša (Salmo salar) | SAL |
| Tobinės (Ammodytes spp.) | SAN |
| Europinė sardinė (Sardina pilchardus) | PIL |
| Rykliai (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Krevetės (Penaeidae) | PEZ |
| Atlantinis šprotas (Sprattus sprattus) | SPR |
| Kalmarai (Illex spp.) | SQX |
| Tunai (Thunnidae) | TUN |
| Paprastoji brosmė (Brosme brosme) | USK |
| Paprastasis merlangas (Merlangus merlangus) | WHG |
| Geltonuodegė plekšnė (Limanda ferruginea) | YEL |

Paprastieji beriksai (Beryx spp.)

ALF

Amerikinė paltusinė plekšnė (Hippoglossoides platessoides)

PLA

Europinis ančiuvis (Engraulis encrasicolus)

ANE

Paprastieji jūrų velniai (Lophius spp.)

ANF

Atlantinė argentina (Argentina silus)

ARU

Atlantinis jūrinis karšis (Brama brama)

POA

Milžinryklis (Cetorinhus maximus)

BSK

Juodoji kalavija (Aphanopus carbo)

BSF

Melsvoji molva (Molva dypterygia)

BLI

Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou)

WHB

Atlanto ūsuotoji krevetė (Xiphopenaeus kroyeri)

BOB

Atlantinė menkė (Gadus morhua)

COD

Paprastoji krevetė (Crangon crangon)

CSH

Kalmarai (Loligo spp.)

SQC

Paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias)

DGS

Siūlapelekės vėgėlės (Phycis spp.)

FOR

Juodasis paltusas (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Juodadėmė menkė (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Europinė paprastoji jūrinė lydeka (Merluccius merluccius)

HKE

Atlantinis paltusas (Hippoglossus hippoglussus)

HAL

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

HER

Paprastoji stauridė (Trachurus trachurus)

HOM

Paprastoji molva (Molva Molva)

LIN

Atlantinė skumbrė (Scomber Scombrus)

MAC

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Šiaurinė paprastoji krevetė (Pandalus borealis)

PRA

Norveginis omaras (Nephrops norvegicus)

NEP

Norveginė menkutė (Trisopterus esmarkii)

NOP

Islandinis pjūklapilvis beriksas (Hoplostethus atlanticus)

ORY

Kita

OTH

Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa)

PLE

Sidabrinis polakas (Pollachius pollachius)

POL

Atlantinis silkiaryklis (Lamma nasus)

POR

Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.)

RED

Raudonpelekis pagelas (Pagellus bogaraveo)

SBR

Bukasnukis ilgauodegis grenadierius (Coryphaenoides rupestris)

RNG

Ledjūrio menkė (Pollachius virens)

POK

Atlantinė lašiša (Salmo salar)

SAL

Tobinės (Ammodytes spp.)

SAN

Europinė sardinė (Sardina pilchardus)

PIL

Rykliai (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Krevetės (Penaeidae)

PEZ

Atlantinis šprotas (Sprattus sprattus)

SPR

Kalmarai (Illex spp.)

SQX

Tunai (Thunnidae)

TUN

Paprastoji brosmė (Brosme brosme)

USK

Paprastasis merlangas (Merlangus merlangus)

WHG

Geltonuodegė plekšnė (Limanda ferruginea)

YEL

6.   Atitinkamam rajonui pažymėti naudojami kodai

| 02A. | TJTT IIa kvadratas – Norvegijos jūra |
| --- | --- |
| 02B. | TJTT IIb kvadratas – Špicbergeno ir Lokių sala |
| 03A. | TJTT IIIa kvadratas – Skagerako ir Kategato sąsiauriai |
| 03B. | TJTT IIIb kvadratas – Zundo sąsiauris |
| 03C. | TJTT IIIc kvadratas – Belto sąsiauris |
| 03D. | TJTT IIId kvadratas – Baltijos jūra |
| 04A. | TJTT IVa kvadratas – šiaurinė Šiaurės jūros dalis |
| 04B. | TJTT IVb kvadratas – vidurinė Šiaurės jūros dalis |
| 04C. | TJTT IVc kvadratas – pietinė Šiaurės jūros dalis |
| 05A. | TJTT Va kvadratas – Islandija |
| 05B. | TJTT Vb1 ir Vb2 kvadratai – Farerų salos |
| 06A. | TJTT VIa kvadratas – Škotijos ir Šiaurės Airijos šiaurės vakarų pakrantė |
| 06B. | TJTT VIb kvadratas – Rockall |
| 07A. | TJTT VIIa kvadratas – Airijos jūra |
| 07B. | TJTT VIIb kvadratas – vakarinė Airijos dalis |
| 07C. | TJTT VIIc kvadratas – Porcupine pakrantė |
| 07D. | TJTT VIId kvadratas – rytinė Lamanšo sąsiaurio dalis |
| 07E. | TJTT VIIe kvadratas – vakarinė Lamanšo sąsiaurio dalis |
| 07F. | TJTT VIIf kvadratas – Bristolio įlanka |
| 07G. | TJTT VIIg kvadratas – šiaurinė Keltų jūros dalis |
| 07H. | TJTT VIIh kvadratas – pietinė Keltų jūros dalis |
| 07J. | TJTT VIIj kvadratas – pietvakarinė Airijos dalis – rytai |
| 07K. | TJTT VIIk kvadratas – pietvakarinė Airijos dalis – vakarai |
| 08A. | TJTT VIIIa kvadratas – Biskajos įlanka – šiaurė |
| 08B. | TJTT VIIIb kvadratas – Biskajos įlanka – vidurinė dalis |
| 08C. | TJTT VIIIc kvadratas – Biskajos įlanka – pietūs |
| 08D. | TJTT VIIId kvadratas – Biskajos įlanka – atvira jūra |
| 08E. | TJTT VIIIe kvadratas – Biskajos įlanka – vakarinė įlankos dalis |
| 09A. | TJTT IXa kvadratas – Portugalijos vandenys – rytai |
| 09B. | TJTT IXb kvadratas – Portugalijos vandenys – vakarai |
| 14A. | TJTT XIVa kvadratas – šiaurės rytinė Grenlandijos dalis |
| 14B. | TJTT XIVb rajonas – pietrytinė Grenlandijos dalis |

02A.

TJTT IIa kvadratas – Norvegijos jūra

02B.

TJTT IIb kvadratas – Špicbergeno ir Lokių sala

03A.

TJTT IIIa kvadratas – Skagerako ir Kategato sąsiauriai

03B.

TJTT IIIb kvadratas – Zundo sąsiauris

03C.

TJTT IIIc kvadratas – Belto sąsiauris

03D.

TJTT IIId kvadratas – Baltijos jūra

04A.

TJTT IVa kvadratas – šiaurinė Šiaurės jūros dalis

04B.

TJTT IVb kvadratas – vidurinė Šiaurės jūros dalis

04C.

TJTT IVc kvadratas – pietinė Šiaurės jūros dalis

05A.

TJTT Va kvadratas – Islandija

05B.

TJTT Vb1 ir Vb2 kvadratai – Farerų salos

06A.

TJTT VIa kvadratas – Škotijos ir Šiaurės Airijos šiaurės vakarų pakrantė

06B.

TJTT VIb kvadratas – Rockall

07A.

TJTT VIIa kvadratas – Airijos jūra

07B.

TJTT VIIb kvadratas – vakarinė Airijos dalis

07C.

TJTT VIIc kvadratas – Porcupine pakrantė

07D.

TJTT VIId kvadratas – rytinė Lamanšo sąsiaurio dalis

07E.

TJTT VIIe kvadratas – vakarinė Lamanšo sąsiaurio dalis

07F.

TJTT VIIf kvadratas – Bristolio įlanka

07G.

TJTT VIIg kvadratas – šiaurinė Keltų jūros dalis

07H.

TJTT VIIh kvadratas – pietinė Keltų jūros dalis

07J.

TJTT VIIj kvadratas – pietvakarinė Airijos dalis – rytai

07K.

TJTT VIIk kvadratas – pietvakarinė Airijos dalis – vakarai

08A.

TJTT VIIIa kvadratas – Biskajos įlanka – šiaurė

08B.

TJTT VIIIb kvadratas – Biskajos įlanka – vidurinė dalis

08C.

TJTT VIIIc kvadratas – Biskajos įlanka – pietūs

08D.

TJTT VIIId kvadratas – Biskajos įlanka – atvira jūra

08E.

TJTT VIIIe kvadratas – Biskajos įlanka – vakarinė įlankos dalis

09A.

TJTT IXa kvadratas – Portugalijos vandenys – rytai

09B.

TJTT IXb kvadratas – Portugalijos vandenys – vakarai

14A.

TJTT XIVa kvadratas – šiaurės rytinė Grenlandijos dalis

14B.

TJTT XIVb rajonas – pietrytinė Grenlandijos dalis

---

(1)  Žvejybos reisas – reisas, kurio pradžia laikomas žvejoti ketinančio laivo įplaukimas į 200 jūrmylių zoną nuo Bendrijos valstybių narių krantų, kurioje taikomos Bendrijos žvejybos taisyklės, o pabaiga – laivo išplaukimas iš tos zonos.

(2)  m = privaloma.

(3)  o = neprivaloma.

(4)  LT, LG: turi būti nurodoma kaip dešimtainis skaičius, 3 skaičiai po kablelio.

(5)  Neprivaloma, jei laivas stebimas palydovine sistema.

(6)  LT, LG: turi būti nurodoma kaip dešimtainis skaičius, 3 skaičiai po kablelio.

(7)  Neprivaloma, jei laivas stebimas palydovine sistema.

(8)  LT, LG: turi būti nurodoma kaip dešimtainis skaičius, 3 skaičiai po kablelio.

(9)  Neprivaloma, jei laivas stebimas palydovine sistema.

(10)  LT, LG: turi būti nurodoma kaip dešimtainis skaičius, 3 skaičiai po kablelio.

(11)  Neprivaloma, jei laivas stebimas palydovine sistema.

(12)  Neprivaloma laivui, į kurį perkraunama.

---

IV PRIEDAS

NUOSTATOS, TAIKOMOS TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS, KETINANTIEMS ŽVEJOTI ŠIAURINIUS ŽYDRUOSIUS MERLANGUS ARBA ATLANTINES SKUMBRES ES VANDENYSE

I   DALIS

Nuostatos, taikomos trečiųjų šalių laivams, ketinantiems žvejoti šiaurinius žydruosius merlangus ES vandenyse

| a) | Laivai, kuriuose jau yra sužvejotų žuvų, žvejybos reisą gali pradėti tik gavę atitinkamos pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos leidimą. Likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki laivui įplaukiant į ES vandenis, kapitonas apie tai tinkamai praneša šiems žvejybos stebėjimo centrams:






  i) | JK (Edinburgas) e. paštu ukfcc@scotland.gsi.gov.uk arba telefonu (+ 44 1312719700); arba |
| --- | --- | --- |

a)

Laivai, kuriuose jau yra sužvejotų žuvų, žvejybos reisą gali pradėti tik gavę atitinkamos pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos leidimą. Likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki laivui įplaukiant į ES vandenis, kapitonas apie tai tinkamai praneša šiems žvejybos stebėjimo centrams:

i)

JK (Edinburgas) e. paštu ukfcc@scotland.gsi.gov.uk arba telefonu (+ 44 1312719700); arba

| ii) | Airija (Haulbowline) e. paštu nscstaff@eircom.net arba telefonu (+ 353 872365998). |
| --- | --- |

ii)

Airija (Haulbowline) e. paštu nscstaff@eircom.net arba telefonu (+ 353 872365998).

Pranešime nurodomas laivo pavadinimas, tarptautinis radijo šaukinys, skiriamosios uosto raidės ir numeris (PLN), kuriais yra paženklintas laivas, bendras laive esantis kiekvienos rūšies žuvų kiekis, vieta (geografinė ilguma ir platuma), kurioje pagal laivo kapitono apskaičiavimą laivas įplauks į ES vandenis, ir rajonas, kuriame kapitonas ketina pradėti žvejybą. Laivas žvejoti nepradeda tol, kol negauna patvirtinimo, kad pranešimas buvo gautas, ir nurodymų, ar laivo kapitonas turi pristatyti laivą patikrinti. Kiekvienas pranešimo gavimo patvirtinimas turi unikalųjį leidimo numerį, kurį laivo kapitonas saugo iki žvejybos reiso pabaigos.

Nepaisydamos patikrinimų, kurie gali būti atlikti jūroje, kompetentingos institucijos gali tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis reikalauti, kad laivo kapitonas pristatytų laivą į uostą patikrinti.

| b) | Laivams, kurie į ES vandenis įplaukia neturėdami sužvejotų žuvų, a punkte nustatyti reikalavimai netaikomi. |
| --- | --- |

b)

Laivams, kurie į ES vandenis įplaukia neturėdami sužvejotų žuvų, a punkte nustatyti reikalavimai netaikomi.

| c) | Žvejybos reisas laikomas baigtu tada, kai laivas išplaukia iš ES vandenų arba įplaukia ES uostą, kuriame iš to laivo iškraunamos visos sužvejotos žuvys.
  Laivams iš ES vandenų leidžiama išplaukti tik vienu iš šių stebimųjų maršrutų:






  A. | TJTT VIa zonos 48 E2 kvadratu; |
| --- | --- | --- |

c)

Žvejybos reisas laikomas baigtu tada, kai laivas išplaukia iš ES vandenų arba įplaukia ES uostą, kuriame iš to laivo iškraunamos visos sužvejotos žuvys.

Laivams iš ES vandenų leidžiama išplaukti tik vienu iš šių stebimųjų maršrutų:

A.

TJTT VIa zonos 48 E2 kvadratu;

| B. | TJTT IVa zonos 46 E6 kvadratu; |
| --- | --- |

B.

TJTT IVa zonos 46 E6 kvadratu;

| C. | TJTT IVa zonos 48 E8, 49 E8 ar 50 E8 kvadratais. |
| --- | --- |

C.

TJTT IVa zonos 48 E8, 49 E8 ar 50 E8 kvadratais.

Likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki laivui įplaukiant į vieną iš pirmiau minėtų stebimųjų maršrutų, kapitonas apie tai e. paštu arba telefonu praneša žvejybos stebėjimo centrui Edinburge, kaip numatyta a) i) pastraipoje. Pranešime turi būti nurodomas laivo pavadinimas, tarptautinis radijo šaukinys, skiriamosios uosto raidės ir numeris (PLN), kuriais yra paženklintas laivas, bendras laive esantis kiekvienos rūšies žuvų kiekis ir stebimasis maršrutas, kuriuo laivas ketina plaukti.

Laivas iš stebimajam maršrutui priskiriamo rajono neišplaukia tol, kol negauna patvirtinimo, kad pranešimas buvo gautas, ir nurodymų, ar laivo kapitonas turi pristatyti laivą patikrinti. Kiekvienas pranešimo gavimo patvirtinimas turi unikalųjį leidimo numerį, kurį laivo kapitonas saugo iki laivas išplaukia iš ES vandenų.

Nepaisydamos patikrinimų, kurie gali būti atlikti jūroje, kompetentingos institucijos gali tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis reikalauti, kad laivo kapitonas pristatytų laivą į Lerviko arba Skrabsterio uostus patikrinti.

II   DALIS

Nuostatos, taikomos trečiųjų šalių laivams, ketinantiems žvejoti atlantines skumbres ES vandenyse

| a) | Laivai žvejybos reisą gali pradėti tik gavę atitinkamos pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos leidimą. Tokiems laivams į ES vandenis leidžiama įplaukti tik vienu iš šių stebimųjų rajonų: | TJTT VIa zonos 48 E2 kvadratu; |
| --- | --- | --- |

a)

Laivai žvejybos reisą gali pradėti tik gavę atitinkamos pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos leidimą. Tokiems laivams į ES vandenis leidžiama įplaukti tik vienu iš šių stebimųjų rajonų:

TJTT VIa zonos 48 E2 kvadratu;

| | TJTT IVa zonos 50 F1 kvadratu; |
| --- | --- |

TJTT IVa zonos 50 F1 kvadratu;

| | TJTT IVa zonos 46 F1 kvadratu. |
| --- | --- |

TJTT IVa zonos 46 F1 kvadratu.

Likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki laivui įplaukiant į vieną iš stebimųjų rajonų, įplaukdamas į ES vandenis kapitonas susisiekia su žvejybos stebėjimo centru Jungtinėje Karalystėje, Edinburge, e. paštu ukfcc@scotland.gsi.gov.uk arba telefonu (+ 44 1312719700).

Pranešime nurodomas laivo pavadinimas, tarptautinis radijo šaukinys, skiriamosios uosto raidės ir numeris (PLN), kuriais yra paženklintas laivas, bendras laive esantis kiekvienos rūšies žuvų kiekis ir stebimasis rajonas, kuriuo laivas įplauks į ES vandenis. Laivas nepradeda žvejoti tol, kol negauna patvirtinimo, kad pranešimas buvo gautas, ir nurodymų, ar laivo kapitonas turi pristatyti laivą patikrinti. Kiekvienas pranešimo gavimo patvirtinimas turi unikalųjį leidimo numerį, kurį laivo kapitonas saugo iki žvejybos reiso pabaigos.

| b) | Laivams, kurie į ES vandenis įplaukia neturėdami sužvejotų žuvų, a pastraipoje nustatyti reikalavimai netaikomi. |
| --- | --- |

b)

Laivams, kurie į ES vandenis įplaukia neturėdami sužvejotų žuvų, a pastraipoje nustatyti reikalavimai netaikomi.

| c) | Žvejybos reisas laikomas baigtu tada, kai laivas išplaukia iš ES vandenų arba įplaukia ES uostą, kuriame iš to laivo iškraunamos visos sužvejotos žuvys.
  Laivams iš ES vandenų leidžiama išplaukti tik vienu iš stebimųjų rajonų.
  Likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki laivui įplaukiant į vieną iš stebimųjų rajonų, išplaukdamas iš ES vandenų, kapitonas apie tai e. paštu arba telefonu praneša žvejybos stebėjimo centrui Edinburge, kaip numatyta 1 pastraipoje.
  Pranešime nurodomas laivo pavadinimas, tarptautinis radijo šaukinys, skiriamosios uosto raidės ir numeris (PLN), kuriais yra paženklintas laivas, bendras laive esantis kiekvienos rūšies žuvų kiekis ir stebimasis rajonas, kuriuo laivas ketina plaukti. Laivas iš stebimojo rajono neišplaukia tol, kol negauna patvirtinimo, kad pranešimas buvo gautas, ir nurodymų, ar laivo kapitonas turi pristatyti laivą patikrinti. Kiekvienas pranešimo gavimo patvirtinimas turi unikalųjį leidimo numerį, kurį laivo kapitonas saugo iki laivas išplaukia iš ES vandenų. |
| --- | --- |

c)

Žvejybos reisas laikomas baigtu tada, kai laivas išplaukia iš ES vandenų arba įplaukia ES uostą, kuriame iš to laivo iškraunamos visos sužvejotos žuvys.

Laivams iš ES vandenų leidžiama išplaukti tik vienu iš stebimųjų rajonų.

Likus ne mažiau kaip dviem valandoms iki laivui įplaukiant į vieną iš stebimųjų rajonų, išplaukdamas iš ES vandenų, kapitonas apie tai e. paštu arba telefonu praneša žvejybos stebėjimo centrui Edinburge, kaip numatyta 1 pastraipoje.

Pranešime nurodomas laivo pavadinimas, tarptautinis radijo šaukinys, skiriamosios uosto raidės ir numeris (PLN), kuriais yra paženklintas laivas, bendras laive esantis kiekvienos rūšies žuvų kiekis ir stebimasis rajonas, kuriuo laivas ketina plaukti. Laivas iš stebimojo rajono neišplaukia tol, kol negauna patvirtinimo, kad pranešimas buvo gautas, ir nurodymų, ar laivo kapitonas turi pristatyti laivą patikrinti. Kiekvienas pranešimo gavimo patvirtinimas turi unikalųjį leidimo numerį, kurį laivo kapitonas saugo iki laivas išplaukia iš ES vandenų.

---

| 11.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/24

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 202/2010

2010 m. kovo 10 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 6/2003 dėl krovinių gabenimo keliais statistinių duomenų platinimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1998 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų (1), ypač į jo 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Krovinių vežimo kelių transportu statistiniai duomenys, nurodyti Reglamente (EB) Nr. 1172/98, turėtų būti naudojami kuo intensyviau, užtikrinant atskirų duomenų įrašų konfidencialumą. |
| --- | --- |

(1)

Krovinių vežimo kelių transportu statistiniai duomenys, nurodyti Reglamente (EB) Nr. 1172/98, turėtų būti naudojami kuo intensyviau, užtikrinant atskirų duomenų įrašų konfidencialumą.

| (2) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 833/2007 (2), kuriuo nustatoma Tarybos reglamente (EB) Nr. 1172/98 numatyto pereinamojo laikotarpio pabaiga, sudaromos galimybės gauti išsamius 2008 m. ir vėlesnių nacionalinio ir tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu srautų duomenis, susijusius su kilmės ir paskirties vieta. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 833/2007 (2), kuriuo nustatoma Tarybos reglamente (EB) Nr. 1172/98 numatyto pereinamojo laikotarpio pabaiga, sudaromos galimybės gauti išsamius 2008 m. ir vėlesnių nacionalinio ir tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu srautų duomenis, susijusius su kilmės ir paskirties vieta.

| (3) | Siekiant galutinai parengti kelių transporto statistinius duomenis nacionaliniu lygmeniu, valstybėms narėms turi būti sudaryta galimybė naudotis nacionaliniais ir tarptautiniais kilmės ir paskirties vietos duomenimis. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant galutinai parengti kelių transporto statistinius duomenis nacionaliniu lygmeniu, valstybėms narėms turi būti sudaryta galimybė naudotis nacionaliniais ir tarptautiniais kilmės ir paskirties vietos duomenimis.

| (4) | Tyrėjams ir apskritai mokslo bendruomenei turėtų būti suteikta galimybė mokslo tikslais naudotis duomenimis, perduotais Komisijai (Eurostatui) pagal Reglamentą (EB) Nr. 1172/98, vadovaujantis principais, nustatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 (3) dėl Europos statistikos. |
| --- | --- |

(4)

Tyrėjams ir apskritai mokslo bendruomenei turėtų būti suteikta galimybė mokslo tikslais naudotis duomenimis, perduotais Komisijai (Eurostatui) pagal Reglamentą (EB) Nr. 1172/98, vadovaujantis principais, nustatytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 (3) dėl Europos statistikos.

| (5) | Todėl Komisijos reglamentą (EB) Nr. 6/2003 (4) reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Komisijos reglamentą (EB) Nr. 6/2003 (4) reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ,

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 6/2003 priedas pakeičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 163, 1998 6 6, p. 1.

1

(2)  OL L 185, 2007 7 17, p. 9.

2

(3)  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

3

(4)  OL L 1, 2003 1 4, p. 45.

4

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

PLATINTI SKIRTŲ LENTELIŲ SĄRAŠAS

A.   Turimų lentelių tęstinumas

Siekdama užtikrinti tęstinumą, Komisija (Eurostatas) gali platinti turimas lenteles.

B.   Pagrindinės lentelės

Gali būti platinami šie lentelių rinkiniai ir lentelių pogrupiai:

| Lentelė | Aprašas
  1 pastaba | Ataskaitinis laikotarpis | Vienetai
  2 pastaba | Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | Veiklos suvestinė pagal operacijos tipą ir vežimo tipą | metai, ketvirtis | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių,
  rida, km | 3 pastaba |
| B2 | Vežimas pagal operacijos tipą | metai, ketvirtis | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių | 3 pastaba |
| B3 | Vežimas pagal krovinių tipą | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių | |
| B4.1 | Tarptautinis vežimas pagal pakrovimo ir iškrovimo šalį (bendra visų duomenis teikiančių šalių suma) | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių | |
| B4.2 | Kaip ir B4.1 lentelėje, papildomai skirstant pagal krovinių tipą | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių | |
| B4.3 | Tarptautinis vežimas pagal pakrovimo ir iškrovimo šalį (suskirstyta pagal duomenis teikiančią šalį) | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių | |
| B4.4 | Kaip ir B4.3 lentelėje, papildomai skirstant pagal krovinių tipą | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių | |
| B5.1 | Vežimas pagal pakrovimo regioną | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių,
  eismas | 4 pastaba |
| B5.2 | Vežimas pagal iškrovimo regioną | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių,
  eismas | 4 pastaba |
| B6.1 | Vežimas pagal ridos klasę | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B6.2 | Kaip ir B6.1 lentelėje, papildomai skirstant pagal krovinių tipą | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B7 | Vežimas pagal transporto priemonės ašies konfigūraciją | metai | mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B8 | Vežimas pagal transporto priemonės amžių | metai | mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B9 | Vežimas pagal transporto priemonės didžiausią leidžiamą svorį | metai | mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B10 | Vežimas pagal transporto priemonės keliamąją galią | metai | mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B11 | Vežimas pagal NACE sektorių | metai | mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B12 | Transporto priemonių eismas, su kroviniu ir be krovinio | metai | rida, mln. km,
  eismas | |
| B13.1 | Tranzitinis transporto priemonių eismas pagal tranzito su kroviniu ir be krovinio ir pagal transporto priemonės didžiausią leidžiamą svorį (visų duomenis teikiančių šalių suma) | metai, ketvirtis | 1 000 t,
  eismas | |
| B13.2 | Tranzitinis transporto priemonių eismas pagal tranzito šalį (suskirstyta pagal duomenis teikiančią šalį) | metai | 1 000 t,
  eismas | |
| B14 | Pavojingų krovinių vežimas pagal pavojingų krovinių tipą | metai | mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B15 | Vežimas pagal krovinių tipą | metai | mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B16 | Vežimas pagal krovinių tipą ir ridos klasę | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių,
  rida, mln. km,
  eismas | |
| B17 | Nacionalinis vežimas pagal pakrovimo ir iškrovimo regioną ir duomenis teikiančią šalį | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių,
  eismas | 5 pastaba |
| B18 | Tarptautinis vežimas pagal pakrovimo ir iškrovimo regioną (bendra visų duomenis teikiančių šalių suma) | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių,
  eismas | 6 pastaba |
| 1 pastaba | Jei nenurodyta kitaip, duomenys lentelėse suskirstyti pagal duomenis teikiančią šalį. |

Lentelė

Aprašas

1 pastaba

Ataskaitinis laikotarpis

Vienetai

2 pastaba

Pastabos

B1

Veiklos suvestinė pagal operacijos tipą ir vežimo tipą

metai, ketvirtis

1 000 t,

mln. tonkilometrių,

rida, km

3 pastaba

B2

Vežimas pagal operacijos tipą

metai, ketvirtis

1 000 t,

mln. tonkilometrių

3 pastaba

B3

Vežimas pagal krovinių tipą

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių

B4.1

Tarptautinis vežimas pagal pakrovimo ir iškrovimo šalį (bendra visų duomenis teikiančių šalių suma)

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių

B4.2

Kaip ir B4.1 lentelėje, papildomai skirstant pagal krovinių tipą

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių

B4.3

Tarptautinis vežimas pagal pakrovimo ir iškrovimo šalį (suskirstyta pagal duomenis teikiančią šalį)

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių

B4.4

Kaip ir B4.3 lentelėje, papildomai skirstant pagal krovinių tipą

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių

B5.1

Vežimas pagal pakrovimo regioną

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių,

eismas

4 pastaba

B5.2

Vežimas pagal iškrovimo regioną

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių,

eismas

4 pastaba

B6.1

Vežimas pagal ridos klasę

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B6.2

Kaip ir B6.1 lentelėje, papildomai skirstant pagal krovinių tipą

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B7

Vežimas pagal transporto priemonės ašies konfigūraciją

metai

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B8

Vežimas pagal transporto priemonės amžių

metai

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B9

Vežimas pagal transporto priemonės didžiausią leidžiamą svorį

metai

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B10

Vežimas pagal transporto priemonės keliamąją galią

metai

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B11

Vežimas pagal NACE sektorių

metai

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B12

Transporto priemonių eismas, su kroviniu ir be krovinio

metai

rida, mln. km,

eismas

B13.1

Tranzitinis transporto priemonių eismas pagal tranzito su kroviniu ir be krovinio ir pagal transporto priemonės didžiausią leidžiamą svorį (visų duomenis teikiančių šalių suma)

metai, ketvirtis

1 000 t,

eismas

B13.2

Tranzitinis transporto priemonių eismas pagal tranzito šalį (suskirstyta pagal duomenis teikiančią šalį)

metai

1 000 t,

eismas

B14

Pavojingų krovinių vežimas pagal pavojingų krovinių tipą

metai

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B15

Vežimas pagal krovinių tipą

metai

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B16

Vežimas pagal krovinių tipą ir ridos klasę

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių,

rida, mln. km,

eismas

B17

Nacionalinis vežimas pagal pakrovimo ir iškrovimo regioną ir duomenis teikiančią šalį

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių,

eismas

5 pastaba

B18

Tarptautinis vežimas pagal pakrovimo ir iškrovimo regioną (bendra visų duomenis teikiančių šalių suma)

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių,

eismas

6 pastaba

1 pastaba

Jei nenurodyta kitaip, duomenys lentelėse suskirstyti pagal duomenis teikiančią šalį.

| 2 pastaba | Visose lentelėse apskaičiavimams naudojami šie matavimo vienetai: | 1 000 t, |
| --- | --- | --- |

2 pastaba

Visose lentelėse apskaičiavimams naudojami šie matavimo vienetai:

1 000 t,

| | mln. tonkilometrių, |
| --- | --- |

mln. tonkilometrių,

| | mln. ridos kilometrų (su kroviniu ir be krovinio), |
| --- | --- |

mln. ridos kilometrų (su kroviniu ir be krovinio),

| | eismas (su kroviniu ir be krovinio), |
| --- | --- |

eismas (su kroviniu ir be krovinio),

| | transporto priemonių įrašų skaičius, naudotas apskaičiuojant lentelės eilutės duomenis. |
| --- | --- |

transporto priemonių įrašų skaičius, naudotas apskaičiuojant lentelės eilutės duomenis.

Šioje skiltyje nurodyti matavimo vienetai, paprastai teikiami naudotojams. Kiti matavimo vienetai gali būti pateikti naudotojams prašant.

Pagal naudotojų poreikius, lentelės gali būti sudarytos pagal reisus apibūdinančius kintamuosius (informacija iš duomenų grupių A2) arba pagal su kroviniais susijusias operacijas (informacija iš duomenų grupių A3) (žr. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1172/98). Todėl eismas būtų apibūdinamas reisų skaičiumi arba pagrindinių vežimo operacijų skaičiumi. Tranzitinis eismas bus žymimas kaip tranzitinis eismas.

| 3 pastaba | Operacijų tipai skirstomi taip:
  —   nacionaliniai reisai: pakrovimo ir iškrovimo vietos yra duomenis teikiančioje šalyje
  —   tarptautiniai reisai: pakrovimo arba iškrovimo vietos, arba abi vietos yra kitoje, nei duomenis teikiančioje, šalyje (= šių keturių tipų suma)
  (iš jų):
  —   reisai iš šalies (duomenis teikiančioje šalyje pakrauti kroviniai): reisas prasideda duomenis teikiančioje šalyje ir baigiasi kitur,
  —   reisai į šalį (duomenis teikiančioje šalyje iškrauti kroviniai): reisas prasideda kitur ir baigiasi duomenis teikiančioje šalyje,
  —   tarp kitų šalių: reisas tarp dviejų šalių, kurios nėra duomenis teikianti šalis,
  —   kabotažas: reisas tarp šalies, kuri nėra duomenis teikianti šalis, vietų. |
| --- | --- |

3 pastaba

Operacijų tipai skirstomi taip:

—   nacionaliniai reisai: pakrovimo ir iškrovimo vietos yra duomenis teikiančioje šalyje

—   tarptautiniai reisai: pakrovimo arba iškrovimo vietos, arba abi vietos yra kitoje, nei duomenis teikiančioje, šalyje (= šių keturių tipų suma)

(iš jų):

—   reisai iš šalies (duomenis teikiančioje šalyje pakrauti kroviniai): reisas prasideda duomenis teikiančioje šalyje ir baigiasi kitur,

—   reisai į šalį (duomenis teikiančioje šalyje iškrauti kroviniai): reisas prasideda kitur ir baigiasi duomenis teikiančioje šalyje,

—   tarp kitų šalių: reisas tarp dviejų šalių, kurios nėra duomenis teikianti šalis,

—   kabotažas: reisas tarp šalies, kuri nėra duomenis teikianti šalis, vietų.

| 4 pastaba | Duomenys pagal pakrovimo arba iškrovimo regionus skelbiami NUTS 3 lygiu. |
| --- | --- |

4 pastaba

Duomenys pagal pakrovimo arba iškrovimo regionus skelbiami NUTS 3 lygiu.

| 5 pastaba | Nacionalinio vežimo atveju pakrovimo ir iškrovimo vietos skelbiamos NUTS 2 lygiu. |
| --- | --- |

5 pastaba

Nacionalinio vežimo atveju pakrovimo ir iškrovimo vietos skelbiamos NUTS 2 lygiu.

| 6 pastaba | Tarptautinio vežimo atveju pakrovimo ir iškrovimo vietos skelbiamos NUTS 1 lygiu. |
| --- | --- |

6 pastaba

Tarptautinio vežimo atveju pakrovimo ir iškrovimo vietos skelbiamos NUTS 1 lygiu.

C.   Kabotažo lentelės

Siekiant teikti informaciją apie kabotažą, lygiavertę teikiamai pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3118/93 (1), gali būti platinami šie lentelių rinkiniai ir lentelių pogrupiai:

| | Aprašas | Laikotarpis | Vienetas |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | Vežėjų vykdomas kabotažas iš kiekvienos duomenis teikiančios šalies pagal duomenis teikiančią šalį | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių |
| C2 | Visų duomenis teikiančių šalių vežėjų vykdomas kabotažas pagal šalį, kurioje jis vykdomas | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių |
| C3 | Kabotažas pagal duomenis teikiančią šalį ir šalį, kurioje jis vykdomas. | metai | 1 000 t,
  mln. tonkilometrių |

Aprašas

Laikotarpis

Vienetas

C1

Vežėjų vykdomas kabotažas iš kiekvienos duomenis teikiančios šalies pagal duomenis teikiančią šalį

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių

C2

Visų duomenis teikiančių šalių vežėjų vykdomas kabotažas pagal šalį, kurioje jis vykdomas

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių

C3

Kabotažas pagal duomenis teikiančią šalį ir šalį, kurioje jis vykdomas.

metai

1 000 t,

mln. tonkilometrių

D.   Valstybių narių nacionalinėms institucijoms skirtos lentelės

Siekiant, kad kitòs nei duomenis teikianti valstybės narės nacionalinės institucijos galėtų rengti išsamią kelių transporto operacijų jų teritorijose statistiką, joms gali būti teikiamos šios suvestinės duomenų rinkmenos.

| | Aprašas | Laikotarpis | Suvestiniai dydžiai
  7 pastaba | Vienetai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D1.1 | Vežimo operacijos šalies lygmeniu (reisai su kroviniu) | metai | — | duomenis teikianti šalis |

Aprašas

Laikotarpis

Suvestiniai dydžiai

7 pastaba

Vienetai

D1.1

Vežimo operacijos šalies lygmeniu (reisai su kroviniu)

metai

—

duomenis teikianti šalis

| — | pakrovimo šalis |
| --- | --- |

—

pakrovimo šalis

| — | iškrovimo šalis |
| --- | --- |

—

iškrovimo šalis

| — | krovinių tipas |
| --- | --- |

—

krovinių tipas

| — | vežimo tipas |
| --- | --- |

—

vežimo tipas

| — | amžiaus klasė |
| --- | --- |

—

amžiaus klasė

| — | ridos klasė |
| --- | --- |

—

ridos klasė

| — | ašies konfigūracija |
| --- | --- |

—

ašies konfigūracija

tonos

tonkilometriai

rida km

eismas

transporto priemonės įrašų skaičius

D1.2

Pavojingų krovinių vežimas šalies lygmeniu (reisai su kroviniu)

metai

| — | duomenis teikianti šalis |
| --- | --- |

—

duomenis teikianti šalis

| — | pakrovimo šalis |
| --- | --- |

—

pakrovimo šalis

| — | iškrovimo šalis |
| --- | --- |

—

iškrovimo šalis

| — | pavojingi kroviniai |
| --- | --- |

—

pavojingi kroviniai

| — | vežimo tipas |
| --- | --- |

—

vežimo tipas

tonos

tonkilometriai

rida km

eismas

transporto priemonės įrašų skaičius

D2

Vežimo operacijos šalies lygmeniu (reisai be krovinio)

metai

| — | duomenis teikianti šalis |
| --- | --- |

—

duomenis teikianti šalis

| — | kilmės šalis |
| --- | --- |

—

kilmės šalis

| — | paskirties šalis |
| --- | --- |

—

paskirties šalis

| — | vežimo tipas |
| --- | --- |

—

vežimo tipas

| — | amžiaus klasė |
| --- | --- |

—

amžiaus klasė

| — | ridos klasė |
| --- | --- |

—

ridos klasė

rida km

eismas

transporto priemonės įrašų skaičius

D3.1

Vežimo operacijos regionų lygmeniu (reisai su kroviniu)

metai

| — | duomenis teikianti šalis |
| --- | --- |

—

duomenis teikianti šalis

| — | pakrovimo regionas |
| --- | --- |

—

pakrovimo regionas

| — | iškrovimo regionas |
| --- | --- |

—

iškrovimo regionas

| — | ašies konfigūracija |
| --- | --- |

—

ašies konfigūracija

| — | krovinių tipas |
| --- | --- |

—

krovinių tipas

| — | amžiaus klasė |
| --- | --- |

—

amžiaus klasė

tonos

tonkilometriai

rida km

eismas

transporto priemonės įrašų skaičius

D3.2

Vežimo operacijos regionų lygmeniu (reisai su kroviniu)

metai

| — | duomenis teikianti šalis |
| --- | --- |

—

duomenis teikianti šalis

| — | pakrovimo regionas |
| --- | --- |

—

pakrovimo regionas

| — | krovinių tipas |
| --- | --- |

—

krovinių tipas

| — | ašies konfigūracija |
| --- | --- |

—

ašies konfigūracija

| — | amžiaus klasė |
| --- | --- |

—

amžiaus klasė

tonos

tonkilometriai

rida km

eismas

transporto priemonės įrašų skaičius

D3.3

Vežimo operacijos regionų lygmeniu (reisai su kroviniu)

metai

| — | duomenis teikianti šalis |
| --- | --- |

—

duomenis teikianti šalis

| — | iškrovimo regionas |
| --- | --- |

—

iškrovimo regionas

| — | krovinių tipas |
| --- | --- |

—

krovinių tipas

| — | ašies konfigūracija |
| --- | --- |

—

ašies konfigūracija

| — | amžiaus klasė |
| --- | --- |

—

amžiaus klasė

tonos

tonkilometriai

rida km

eismas

transporto priemonės įrašų skaičius

D4

Vežimo operacijos regionų lygmeniu (reisai be krovinio)

metai

| — | duomenis teikianti šalis |
| --- | --- |

—

duomenis teikianti šalis

| — | kilmės regionas |
| --- | --- |

—

kilmės regionas

| — | paskirties regionas |
| --- | --- |

—

paskirties regionas

| — | ašies konfigūracija |
| --- | --- |

—

ašies konfigūracija

| — | amžiaus klasė |
| --- | --- |

—

amžiaus klasė

rida km

eismas

transporto priemonės įrašų skaičius

D5

Tranzitinis vežimo (reisai su kroviniu ir be krovinio)

metai

| — | tranzito šalis |
| --- | --- |

—

tranzito šalis

| — | duomenis teikianti šalis. |
| --- | --- |

—

duomenis teikianti šalis.

| — | su kroviniu arba be krovinio |
| --- | --- |

—

su kroviniu arba be krovinio

| — | kilmės regionas |
| --- | --- |

—

kilmės regionas

| — | paskirties regionas |
| --- | --- |

—

paskirties regionas

tonos,

eismas,

transporto priemonės įrašų skaičius

| Pastaba | D dalies lentelėse taikomas šis suskirstymas:
  —   vežimo tipas: savo sąskaita, nuomojant ar už atlyginimą,
  —   amžiaus klasė: trys klasės,
  —   ridos klasė: keturios klasės,
  —   regionas: NUTS 3,
  —   ašies konfigūracija: pagal suvestinį transporto priemonės tipą (sunkvežimis, sujungtoji transporto priemonė ir autotraukinys).“ |
| --- | --- |

Pastaba

D dalies lentelėse taikomas šis suskirstymas:

—   vežimo tipas: savo sąskaita, nuomojant ar už atlyginimą,

—   amžiaus klasė: trys klasės,

—   ridos klasė: keturios klasės,

—   regionas: NUTS 3,

—   ašies konfigūracija: pagal suvestinį transporto priemonės tipą (sunkvežimis, sujungtoji transporto priemonė ir autotraukinys).“

---

(1)  OL L 279, 1993 11 12, p. 1.

1

---

| 11.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/29

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 203/2010

2010 m. kovo 10 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Irpinia – Colline dell’Ufita (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir taikant 17 straipsnio 2 dalį, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Irpinia - Colline dell’Ufita“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir taikant 17 straipsnio 2 dalį, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Irpinia - Colline dell’Ufita“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

Prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 160, 2009 7 14, p. 19.

2

---

PRIEDAS

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai.

1.5 klasė.   Aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.)

ITALIJA

Irpinia – Colline dell’Ufita (SKVN)

---

| 11.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/31

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 204/2010

2010 m. kovo 10 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. kovo 11 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 174,7 |
| JO | 64,0 |
| MA | 122,8 |
| TN | 159,4 |
| TR | 109,3 |
| ZZ | 126,0 |
| 0707 00 05 | EG | 227,8 |
| JO | 138,7 |
| MK | 134,1 |
| TR | 152,7 |
| ZZ | 163,3 |
| 0709 90 70 | JO | 80,1 |
| MA | 173,5 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 113,5 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | CL | 52,4 |
| EG | 43,1 |
| IL | 52,9 |
| MA | 53,7 |
| TN | 52,7 |
| TR | 60,1 |
| ZZ | 52,5 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 74,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | CA | 74,2 |
| CN | 76,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 111,3 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 71,3 |
| 0808 20 50 | AR | 86,3 |
| CL | 120,6 |
| CN | 60,3 |
| US | 95,6 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 91,3 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

174,7

JO

64,0

MA

122,8

TN

159,4

TR

109,3

ZZ

126,0

0707 00 05

EG

227,8

JO

138,7

MK

134,1

TR

152,7

ZZ

163,3

0709 90 70

JO

80,1

MA

173,5

TR

86,8

ZZ

113,5

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

CL

52,4

EG

43,1

IL

52,9

MA

53,7

TN

52,7

TR

60,1

ZZ

52,5

0805 50 10

EG

76,3

IL

74,8

MA

65,7

TR

61,9

ZZ

69,7

0808 10 80

CA

74,2

CN

76,4

MK

24,7

US

111,3

UY

70,1

ZZ

71,3

0808 20 50

AR

86,3

CL

120,6

CN

60,3

US

95,6

ZA

93,7

ZZ

91,3

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 11.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/33

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 205/2010

2010 m. kovo 10 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 199/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 199/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. kovo 11 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 60, 2010 3 10, p. 13.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. kovo 11 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 37,60 | 0,01 |
| 1701 11 90 (1) | 37,60 | 3,62 |
| 1701 12 10 (1) | 37,60 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,60 | 3,33 |
| 1701 91 00 (2) | 40,97 | 5,18 |
| 1701 99 10 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1701 99 90 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

37,60

0,01

1701 11 90 (1)

37,60

3,62

1701 12 10 (1)

37,60

0,00

1701 12 90 (1)

37,60

3,33

1701 91 00 (2)

40,97

5,18

1701 99 10 (2)

40,97

2,05

1701 99 90 (2)

40,97

2,05

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

SPRENDIMAI

| 11.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/35

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. kovo 10 d.

iš esmės pripažinti, kad dėl galimo fenpirazamino įtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą nuodugniam patikrinimui pateiktas dokumentų rinkinys yra išsamus

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1268)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/150/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (1), ypač į jos 6 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvoje 91/414/EEB numatyta sudaryti Europos Sąjungoje įregistruotų veikliųjų medžiagų, kurias leidžiama naudoti augalų apsaugos produktuose, sąrašą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyvoje 91/414/EEB numatyta sudaryti Europos Sąjungoje įregistruotų veikliųjų medžiagų, kurias leidžiama naudoti augalų apsaugos produktuose, sąrašą.

| (2) | 2009 m. rugsėjo 3 d.„Sumitomo Chemical“ Austrijos valdžios institucijoms pateikė dokumentų rinkinį dėl veikliosios medžiagos fenpirazamino ir paraišką įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. rugsėjo 3 d.„Sumitomo Chemical“ Austrijos valdžios institucijoms pateikė dokumentų rinkinį dėl veikliosios medžiagos fenpirazamino ir paraišką įtraukti šią medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.

| (3) | Austrijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad atlikus pirminį patikrinimą paaiškėjo, kad minėtos veikliosios medžiagos dokumentų rinkinys atitinka Direktyvos 91/414/EEB II priede nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus. Be to, manoma, kad pateiktas dokumentų rinkinys atitinka Direktyvos 91/414/EEB III priede nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus vienam augalų apsaugos produktui, kurio sudėtyje yra atitinkamos veikliosios medžiagos. Remdamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalies nuostatomis, pareiškėjas Komisijai ir kitoms valstybėms narėms nusiuntė dokumentų rinkinį, kuris vėliau buvo perduotas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui. |
| --- | --- |

(3)

Austrijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad atlikus pirminį patikrinimą paaiškėjo, kad minėtos veikliosios medžiagos dokumentų rinkinys atitinka Direktyvos 91/414/EEB II priede nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus. Be to, manoma, kad pateiktas dokumentų rinkinys atitinka Direktyvos 91/414/EEB III priede nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus vienam augalų apsaugos produktui, kurio sudėtyje yra atitinkamos veikliosios medžiagos. Remdamasis Direktyvos 91/414/EEB 6 straipsnio 2 dalies nuostatomis, pareiškėjas Komisijai ir kitoms valstybėms narėms nusiuntė dokumentų rinkinį, kuris vėliau buvo perduotas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui.

| (4) | Šiuo sprendimu Europos Sąjungos lygmeniu turėtų būti oficialiai patvirtinta, kad dokumentų rinkinys laikomas iš esmės atitinkančiu Direktyvos 91/414/EEB II priede nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus ir šios direktyvos III priede nustatytus reikalavimus bent vienam augalų apsaugos produktui, kurio sudėtyje yra atitinkamos veikliosios medžiagos. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo sprendimu Europos Sąjungos lygmeniu turėtų būti oficialiai patvirtinta, kad dokumentų rinkinys laikomas iš esmės atitinkančiu Direktyvos 91/414/EEB II priede nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus ir šios direktyvos III priede nustatytus reikalavimus bent vienam augalų apsaugos produktui, kurio sudėtyje yra atitinkamos veikliosios medžiagos.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo priede nurodytos veikliosios medžiagos dokumentų rinkinys, pateiktas Komisijai ir valstybėms narėms norint pasiekti, kad ta medžiaga būtų įtraukta į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, iš esmės atitinka šios direktyvos II priede nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus.

Dokumentų rinkinys taip pat atitinka Direktyvos 91/414/EEB III priede nustatytus duomenų ir informacijos reikalavimus vienam augalų apsaugos produktui, kurio sudėtyje yra veikliosios medžiagos, atsižvelgiant į siūlomus to produkto naudojimo atvejus.

2 straipsnis

Ataskaitą rengianti valstybė narė toliau nuodugniai nagrinėja 1 straipsnyje nurodytą dokumentų rinkinį ir kuo greičiau bei ne vėliau kaip iki 2011 m. gegužės 31 d. pateikia Komisijai savo tyrimų išvadas kartu su rekomendacijomis dėl 1 straipsnyje nurodytos veikliosios medžiagos įtraukimo arba neįtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ir visas to įtraukimo sąlygas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu

John DALLI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

1

---

PRIEDAS

VEIKLIOJI MEDŽIAGA, KURIAI TAIKOMAS ŠIS SPRENDIMAS

| Įprastas pavadinimas, CIPAC identifikavimo numeris | Pareiškėjas | Paraiškos pateikimo data | Ataskaitą rengianti valstybė narė |
| --- | --- | --- | --- |
| Fenpirazaminas
  CIPAC Nr. dar nepriskirtas | „Sumitomo Chemical“ | 2009 9 3 | AT |

Įprastas pavadinimas, CIPAC identifikavimo numeris

Pareiškėjas

Paraiškos pateikimo data

Ataskaitą rengianti valstybė narė

Fenpirazaminas

CIPAC Nr. dar nepriskirtas

„Sumitomo Chemical“

2009 9 3

AT

---