# Az Európai Unió L 61/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.061.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 61 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. március 11. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.061.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 61

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. március 11.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 200/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a felnőtt Gallus gallus tenyészállományokban észlelt szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló uniós célkitűzés tekintetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 201/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló 1006/2008/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 10 |
| | * | A Bizottság 202/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikák terjesztéséről szóló 6/2003/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság 203/2010/EU rendelete (2010. március 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Irpinia – Colline dell’Ufita (OEM)) | 29 |
| | | A Bizottság 204/2010/EU rendelete (2010. március 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 31 |
| | | A Bizottság 205/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 33 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/150/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. március 10.) a fenpirazaminnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dokumentáció hiánytalanságának elvi elismeréséről
  (az értesítés a C(2010) 1268. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 35 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 200/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a felnőtt Gallus gallus tenyészállományokban észlelt szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló uniós célkitűzés tekintetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (
  1
  )

Gallus gallus

szalmonella

1

1

*

A Bizottság 201/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló 1006/2008/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

10

*

A Bizottság 202/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikák terjesztéséről szóló 6/2003/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

24

*

A Bizottság 203/2010/EU rendelete (2010. március 10.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Irpinia – Colline dell’Ufita (OEM))

29

A Bizottság 204/2010/EU rendelete (2010. március 10.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

31

A Bizottság 205/2010/EU rendelete (2010. március 10.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

33

HATÁROZATOK

2010/150/EU

*

A Bizottság határozata (2010. március 10.) a fenpirazaminnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dokumentáció hiánytalanságának elvi elismeréséről
  (az értesítés a C(2010) 1268. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 1268. számú dokumentummal történt)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 11.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/1

---

A BIZOTTSÁG 200/2010/EU RENDELETE

(2010. március 10.)

a felnőtt Gallus gallus tenyészállományokban észlelt szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló uniós célkitűzés tekintetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére és 13. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2160/2003/EK rendelet intézkedések meghozatalának biztosítását célozza annak érdekében, hogy a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi lényeges szintjén, különösen az elsődleges termelés szintjén kimutassák és megfékezzék a szalmonellát és más zoonózis-kórokozókat, és ezáltal csökkentsék előfordulási gyakoriságukat és a közegészségügyre gyakorolt kockázatukat. |
| --- | --- |

(1)

A 2160/2003/EK rendelet intézkedések meghozatalának biztosítását célozza annak érdekében, hogy a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi lényeges szintjén, különösen az elsődleges termelés szintjén kimutassák és megfékezzék a szalmonellát és más zoonózis-kórokozókat, és ezáltal csökkentsék előfordulási gyakoriságukat és a közegészségügyre gyakorolt kockázatukat.

| (2) | A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy az I. mellékletben felsorolt zoonózisoknak és zoonózis-kórokozóknak az ott felsorolt állatállományokban tapasztalt előfordulási gyakorisága csökkentésére uniós célkitűzéseket kell megállapítani. E célkitűzések tekintetében bizonyos követelményeket is meghatároz. |
| --- | --- |

(2)

A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy az I. mellékletben felsorolt zoonózisoknak és zoonózis-kórokozóknak az ott felsorolt állatállományokban tapasztalt előfordulási gyakorisága csökkentésére uniós célkitűzéseket kell megállapítani. E célkitűzések tekintetében bizonyos követelményeket is meghatároz.

| (3) | A 2160/2003/EK rendelet I. melléklete minden olyan szalmonella-szerotípusra kiterjed, amelynek a Gallus gallus tenyészállományokban közegészségügyi jelentősége van. Ezek a tenyészállományok a szalmonellafertőzést átterjeszthetik utódjaikra is, különösen a tojótyúkok és a brojlercsirkék állományaira. A tenyészállományokban a szalmonella előfordulási gyakoriságának csökkentése ezért hozzájárul az utódokból származó tojásban és húsban előforduló ilyen zoonózis-kórokozó elleni védekezéshez, amely igen jelentős közegészségügyi veszélyt rejt magában. |
| --- | --- |

(3)

A 2160/2003/EK rendelet I. melléklete minden olyan szalmonella-szerotípusra kiterjed, amelynek a Gallus gallus tenyészállományokban közegészségügyi jelentősége van. Ezek a tenyészállományok a szalmonellafertőzést átterjeszthetik utódjaikra is, különösen a tojótyúkok és a brojlercsirkék állományaira. A tenyészállományokban a szalmonella előfordulási gyakoriságának csökkentése ezért hozzájárul az utódokból származó tojásban és húsban előforduló ilyen zoonózis-kórokozó elleni védekezéshez, amely igen jelentős közegészségügyi veszélyt rejt magában.

| (4) | A 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban egyes szalmonella-szerotípusok gyakoriságának csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1003/2005/EK bizottsági rendelet (2) egy átmeneti időszakra – amely 2009. december 31-ig tart – közösségi célkitűzést fogalmaz meg a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban egyes szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére. Addigra a felnőtt Gallus gallus tenyészállományok Salmonella enteritidisszel, Salmonella infantisszal, Salmonella hadarral, Salmonella typhimuriummal és Salmonella virchow-val (a továbbiakban: releváns Salmonella spp.) fertőzött maximális aránya legfeljebb 1 % lehet. Ennek megfelelően az időszak lejártával a releváns Salmonella spp. csökkentésére állandó uniós célkitűzést kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

A 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban egyes szalmonella-szerotípusok gyakoriságának csökkentésére irányuló közösségi célkitűzés tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1003/2005/EK bizottsági rendelet (2) egy átmeneti időszakra – amely 2009. december 31-ig tart – közösségi célkitűzést fogalmaz meg a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban egyes szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére. Addigra a felnőtt Gallus gallus tenyészállományok Salmonella enteritidisszel, Salmonella infantisszal, Salmonella hadarral, Salmonella typhimuriummal és Salmonella virchow-val (a továbbiakban: releváns Salmonella spp.) fertőzött maximális aránya legfeljebb 1 % lehet. Ennek megfelelően az időszak lejártával a releváns Salmonella spp. csökkentésére állandó uniós célkitűzést kell meghatározni.

| (5) | A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy a jelenlegi nemzeti intézkedések keretében összegyűjtött tapasztalatokat és a Bizottságnak vagy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: EFSA) a hatályos uniós követelményekkel összhangban eljuttatott információkat, – különösen a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) és különösen annak 5. cikkében előírtak szerint szolgáltatott információkat – figyelembe kell venni az uniós célkitűzések meghatározásakor. |
| --- | --- |

(5)

A 2160/2003/EK rendelet előírja, hogy a jelenlegi nemzeti intézkedések keretében összegyűjtött tapasztalatokat és a Bizottságnak vagy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (a továbbiakban: EFSA) a hatályos uniós követelményekkel összhangban eljuttatott információkat, – különösen a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) és különösen annak 5. cikkében előírtak szerint szolgáltatott információkat – figyelembe kell venni az uniós célkitűzések meghatározásakor.

| (6) | A 2160/2003/EK rendelet követelményeivel összhangban a Gallus gallus tenyészállományokra vonatkozó állandó uniós célkitűzés meghatározásáról az EFSA-val konzultáció történt. Ennek megfelelően 2009. március 26-án a biológiai veszélyek tudományos testülete az Európai Bizottság felkérésére mennyiségi becslést tartalmazó tudományos véleményt fogadott el arról, hogy az új célkitűzés megállapítása milyen hatással lesz a Gallus gallus fajba tartozó tojótyúkokban a szalmonella előfordulásának csökkentésére (4). Arra a következtetésre jutott, hogy a Salmonella enteritidis és a Salmonella typhimurium az a két szerotípus, amely a brojlercsirkék húsában és a tojáshéjban a legnagyobb potenciállal terjed át a tojótyúkokból utódaikra. Azt a következtetést is levonta, hogy a tojótyúkokban erre a két szerotípusra vonatkozó uniós járványvédelmi intézkedések várhatóan hozzájárulnak a szalmonellafertőzések visszaszorításához a készletállományban is, és csökkentik a szárnyasok miatt fellépő, az emberi egészséget veszélyeztető kockázatokat. A tudományos vélemény azt is hangsúlyozta, hogy a tojótyúkokban a többi szerotípus további, Unió-szerte végrehajtott járványvédelmi intézkedések határhaszna viszonylag csekély: ezeket kevésbé hozzák összefüggésbe emberi betegségekkel, és kisebb potenciállal vesznek részt vertikális átvitelben. |
| --- | --- |

(6)

A 2160/2003/EK rendelet követelményeivel összhangban a Gallus gallus tenyészállományokra vonatkozó állandó uniós célkitűzés meghatározásáról az EFSA-val konzultáció történt. Ennek megfelelően 2009. március 26-án a biológiai veszélyek tudományos testülete az Európai Bizottság felkérésére mennyiségi becslést tartalmazó tudományos véleményt fogadott el arról, hogy az új célkitűzés megállapítása milyen hatással lesz a Gallus gallus fajba tartozó tojótyúkokban a szalmonella előfordulásának csökkentésére (4). Arra a következtetésre jutott, hogy a Salmonella enteritidis és a Salmonella typhimurium az a két szerotípus, amely a brojlercsirkék húsában és a tojáshéjban a legnagyobb potenciállal terjed át a tojótyúkokból utódaikra. Azt a következtetést is levonta, hogy a tojótyúkokban erre a két szerotípusra vonatkozó uniós járványvédelmi intézkedések várhatóan hozzájárulnak a szalmonellafertőzések visszaszorításához a készletállományban is, és csökkentik a szárnyasok miatt fellépő, az emberi egészséget veszélyeztető kockázatokat. A tudományos vélemény azt is hangsúlyozta, hogy a tojótyúkokban a többi szerotípus további, Unió-szerte végrehajtott járványvédelmi intézkedések határhaszna viszonylag csekély: ezeket kevésbé hozzák összefüggésbe emberi betegségekkel, és kisebb potenciállal vesznek részt vertikális átvitelben.

| (7) | Figyelembe véve az EFSA tudományos véleményét, és azt, hogy a nemzeti járványvédelmi programok bevezetése után több időre van szükség az állományokban a szalmonella alakulásának értékeléséhez, a felnőtt Gallus gallus tenyészállományban a szalmonella csökkentésére irányuló, az 1003/2005/EK rendeletben meghatározotthoz hasonló uniós célkitűzést változatlanul kell hagyni. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe véve az EFSA tudományos véleményét, és azt, hogy a nemzeti járványvédelmi programok bevezetése után több időre van szükség az állományokban a szalmonella alakulásának értékeléséhez, a felnőtt Gallus gallus tenyészállományban a szalmonella csökkentésére irányuló, az 1003/2005/EK rendeletben meghatározotthoz hasonló uniós célkitűzést változatlanul kell hagyni.

| (8) | Ahhoz, hogy az uniós célkitűzés elérése terén előrehaladás történjen, elő kell írni a Gallus gallus tenyészállományokból való ismételt mintavételt. |
| --- | --- |

(8)

Ahhoz, hogy az uniós célkitűzés elérése terén előrehaladás történjen, elő kell írni a Gallus gallus tenyészállományokból való ismételt mintavételt.

| (9) | A 2010. évi célkitűzés elérésére létrehozott nemzeti járványvédelmi programokat a tagállamok által 2010-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2009. november 26-i 2009/883/EK bizottsági határozattal (5) összhangban jóváhagyták. Ezek a programok a benyújtásuk idején hatályos jogi rendelkezéseken alapulnak. A Gallus gallus tenyészállományokra alkalmazott programokat az 1003/2005/EK rendelet rendelkezései alapján hagyták jóvá. A már jóváhagyott járványvédelmi programokra vonatkozóan ezért átmeneti intézkedésre van szükség. |
| --- | --- |

(9)

A 2010. évi célkitűzés elérésére létrehozott nemzeti járványvédelmi programokat a tagállamok által 2010-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2009. november 26-i 2009/883/EK bizottsági határozattal (5) összhangban jóváhagyták. Ezek a programok a benyújtásuk idején hatályos jogi rendelkezéseken alapulnak. A Gallus gallus tenyészállományokra alkalmazott programokat az 1003/2005/EK rendelet rendelkezései alapján hagyták jóvá. A már jóváhagyott járványvédelmi programokra vonatkozóan ezért átmeneti intézkedésre van szükség.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az uniós célkitűzés

(1)   2010. január 1-jétől kezdődően a 2160/2003/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a Gallus gallus tenyészállományokban a Salmonella spp. csökkentésére megállapított uniós célkitűzés (a továbbiakban: uniós célkitűzés) a Salmonella enteritidisszel, Salmonella infantisszal, Salmonella hadarral, Salmonella typhimuriummal és Salmonella virchow-val (a továbbiakban: releváns szalmonella-szerotípusok) fertőzött felnőtt Gallus gallus tenyészállományok maximális arányának legfeljebb 1 %-ra történő csökkentésére irányul.

A 100-nál kevesebb felnőtt Gallus gallus tenyészállománnyal rendelkező tagállamok esetében azonban 2010. január 1-jétől az uniós célkitűzés évente legfeljebb egy olyan állomány, amely a releváns szalmonella-szerotípussal fertőzött.

(2)   Az uniós célkitűzés elérésének biztosításához szükséges vizsgálati programot a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Az uniós célkitűzés felülvizsgálata

A Bizottság az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében előírt vizsgálati program keretén belül, valamint a 2160/2003/EK rendelet 4. cikke (6) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokkal összhangban összegyűjtött információk figyelembevételével felülvizsgálja az uniós célkitűzést.

3. cikk

Az 1003/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezése

(1)   Az 1003/2005/EK rendelet hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

4. cikk

Átmeneti intézkedések

Az 1003/2005/EK rendelet mellékletében szereplő rendelkezések az e rendelet hatálybalépése előtt jóváhagyott járványvédelmi programokra továbbra is alkalmazandók.

5. cikk

Hatálybalépés és alkalmazhatóság

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2010. január 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 325., 2003.12.12., 1. o.

1

(2)  HL L 170., 2005.7.1., 12. o.

2

(3)  HL L 325., 2003.12.12., 31. o.

3

(4)  The EFSA Journal (2009) 1036., 1–68. o.

4

(5)  HL L 317., 2009.12.3., 36. o.

5

---

MELLÉKLET

A felnőtt Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományokban a releváns szalmonella-szerotípusok csökkentésére irányuló uniós célkitűzés elérésének biztosításához szükséges vizsgálati program

1.   MINTAVÉTELI RENDSZER

A Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimuriumés a Salmonella Virchow (a továbbiakban: releváns szalmonella-szerotípusok) előfordulását megállapító mintavételi rendszer kiterjed a háziszárnyasok (Gallus gallus) valamennyi felnőtt tenyészállományára, és legalább 250 madarat foglal magában (a továbbiakban: tenyészállományok). Más állatállományok vagy más szerotípusok monitoringjának követelményei tekintetében a 2160/2003/EK rendelet és a 2003/99/EK irányelv rendelkezéseit nem sérti.

2.   MONITORING A TENYÉSZÁLLOMÁNYOKBAN

2.1.   Elhelyezkedés, gyakoriság és a mintavétel állapota

A tenyészállományokból az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére és a hatósági ellenőrzés részeként vesznek mintát.

2.1.1.   Mintavétel az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére

Minden második héten vesznek mintát az illetékes hatóság által megjelölt, a következő két lehetőség közül kiválasztott helyen:

| a) | a keltetőállomáson, vagy |
| --- | --- |

a)

a keltetőállomáson, vagy

| b) | a gazdaságban. |
| --- | --- |

b)

a gazdaságban.

Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az a) és b) pontban leírt választási lehetőségek egyikét az egész vizsgálati programra végrehajthatja a teljes brojler-tenyészállományon, illetve az egyik választási lehetőséget a tojó-tenyészállományon. Az Unión belüli kereskedelemre szánt, keltetőtojásokat tojó tenyészállományból azonban a gazdaságban kell mintát venni.

Eljárást kell létrehozni annak biztosítására, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére indított mintavétel során a releváns szalmonella-szerotípusok előfordulásának kimutatásáról a vizsgálatot végző laboratórium az illetékes hatóságot haladéktalanul értesítse. A releváns szalmonella-szerotípusok kimutatásának időben történő bejelentése továbbra is az élelmiszer-ipari vállalkozó és a vizsgálatokat végző laboratórium felelőssége marad.

A fenti első bekezdéstől eltérve, amennyiben az uniós célkitűzést legalább két egymást követő naptári évben az egész tagállam területén elérték, az illetékes hatóság belátása szerint a gazdaságban bevezetheti a minden harmadik héten történő mintavételt. Az illetékes hatóság azonban visszatérhet a kéthetente történő teszteléshez, illetve fenntarthatja azt, amennyiben a tenyészállományban kimutatják a releváns szalmonella-szerotípus előfordulását, és/vagy bármely esetben, amikor ezt szükségesnek ítéli.

2.1.2.   Mintavétel a hatósági ellenőrzés részeként

A hatósági ellenőrzés részeként végzett mintavétel a következőkből áll:

2.1.2.1.   Amennyiben az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére történő mintavételre a keltetőállomáson kerül sor:

| a) | rutinszerű mintavétel a keltetőállomáson 16 hetente, és |
| --- | --- |

a)

rutinszerű mintavétel a keltetőállomáson 16 hetente, és

| b) | rutinszerű mintavétel a gazdaságban a termelési ciklus alatt két alkalommal, az első a tojásrakási szakaszhoz vagy tojásrakási egységhez kerülés után négy héten belül van, a második a tojásrakási szakasz vége felé, legkorábban nyolc héttel a termelési ciklus vége előtt; |
| --- | --- |

b)

rutinszerű mintavétel a gazdaságban a termelési ciklus alatt két alkalommal, az első a tojásrakási szakaszhoz vagy tojásrakási egységhez kerülés után négy héten belül van, a második a tojásrakási szakasz vége felé, legkorábban nyolc héttel a termelési ciklus vége előtt;

| c) | megerősítő mintavétel a gazdaságban, a keltetőállomáson vett mintából a releváns szalmonella-szerotípusok előfordulásának kimutatását követően. |
| --- | --- |

c)

megerősítő mintavétel a gazdaságban, a keltetőállomáson vett mintából a releváns szalmonella-szerotípusok előfordulásának kimutatását követően.

2.1.2.2.   Amennyiben az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére történő mintavételre a gazdaságban kerül sor, a rutinszerű mintavételt a termelési ciklus alatt három alkalommal végzik el:

| a) | a tojásrakási szakaszba vagy tojóegységbe kerülést követő négy héten belül; |
| --- | --- |

a)

a tojásrakási szakaszba vagy tojóegységbe kerülést követő négy héten belül;

| b) | a tojásrakási szakasz vége felé, legkorábban nyolc héttel a termelési ciklus vége előtt; |
| --- | --- |

b)

a tojásrakási szakasz vége felé, legkorábban nyolc héttel a termelési ciklus vége előtt;

| c) | a termelési ciklus alatt, az a) és b) pontban említett mintáktól bármely kellőképpen távoli időpontban. |
| --- | --- |

c)

a termelési ciklus alatt, az a) és b) pontban említett mintáktól bármely kellőképpen távoli időpontban.

2.1.2.3.   A 2.1.2.1. és 2.1.2.2. ponttól eltérve, és amennyiben az uniós célkitűzést legalább két egymást követő naptári évben az egész tagállam területén elérték, az illetékes hatóság a rutinszerű mintavétel helyett bevezetheti a következő mintavételt:

| a) | a gazdaságban a termelési ciklus alatt egyszer és évente egyszer a keltetőállomáson, vagy |
| --- | --- |

a)

a gazdaságban a termelési ciklus alatt egyszer és évente egyszer a keltetőállomáson, vagy

| b) | a gazdaságban a termelési ciklus alatt két alkalommal, egymástól bármely kellőképpen távoli időpontban; |
| --- | --- |

b)

a gazdaságban a termelési ciklus alatt két alkalommal, egymástól bármely kellőképpen távoli időpontban;

Az illetékes hatóság azonban visszatérhet a 2.1.2.1. és 2.1.2.2. pontban leírt mintavételhez, illetve fenntarthatja azt, amennyiben a tenyészállományban kimutatják a releváns szalmonella-szerotípus előfordulását, és/vagy bármely esetben, amikor ezt szükségesnek ítéli.

Az illetékes hatóság által elvégzett mintavétel helyettesítheti az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére történő mintavételt.

2.2.   Mintavételi jegyzőkönyv

2.2.1.   Mintavétel a keltetőállomáson

Minden mintavétel alkalmával tenyészállományonként legalább egy mintát kell venni.

A mintavételt a keltetés napján kell végezni, amikor mindegyik tenyészállományból rendelkezésre állnak minták. Ha ez nem lehetséges, akkor biztosítani kell, hogy az egyes állományokból legalább a 2.1. pontban előírt gyakoriságban gyűjtenek mintákat.

Valamennyi olyan keltetőgépből származó minden anyag, ahonnan a mintavétel napján a naposcsibéket kivették, arányosan járul hozzá a mintákhoz.

Amennyiben a keltetőgépekben egy tenyészállományban 50 000-nél több tojás van, az állományból másodszor is mintát kell venni.

A minta legalább a következőkből áll:

| a) | egy láthatóan beszennyezett keltetőkosársor összetett mintája, amelyet véletlenszerűen öt különböző keltetőkosárból vagy a keltetőgépben öt különböző helyről vettek úgy, hogy a teljes mintavételi felület elérje legalább az 1 m2-t; ha az egy tenyészállományból származó keltetőtojások több keltetőgépet foglalnak el, akkor minden keltetőgépből – illetve maximum öt keltetőgépből – venni kell egy ilyen összetett mintát, vagy |
| --- | --- |

a)

egy láthatóan beszennyezett keltetőkosársor összetett mintája, amelyet véletlenszerűen öt különböző keltetőkosárból vagy a keltetőgépben öt különböző helyről vettek úgy, hogy a teljes mintavételi felület elérje legalább az 1 m2-t; ha az egy tenyészállományból származó keltetőtojások több keltetőgépet foglalnak el, akkor minden keltetőgépből – illetve maximum öt keltetőgépből – venni kell egy ilyen összetett mintát, vagy

| b) | egy vagy több megnedvesített szövettamponnal vett minta legalább 900 cm2 felületről, közvetlenül a csirkék eltávolítása után, összesen legalább öt keltetőkosár aljáról vagy öt különböző helyről, köztük a padlóról vett pihéből, az állományból származó keltetett tojásokat tartalmazó valamennyi – illetve maximum öt – keltetőgépben úgy, hogy minden állományból, amelyből a tojások származnak, legalább egy mintát kell venni, vagy |
| --- | --- |

b)

egy vagy több megnedvesített szövettamponnal vett minta legalább 900 cm2 felületről, közvetlenül a csirkék eltávolítása után, összesen legalább öt keltetőkosár aljáról vagy öt különböző helyről, köztük a padlóról vett pihéből, az állományból származó keltetett tojásokat tartalmazó valamennyi – illetve maximum öt – keltetőgépben úgy, hogy minden állományból, amelyből a tojások származnak, legalább egy mintát kell venni, vagy

| c) | 25 különböző keltetőkosárból származó 10 g törött tojáshéj, azaz 250 g kiindulási minta, melyet az állományból származó kikeltett tojásokat tartalmazó legfeljebb öt keltetőgépből vettek, összezúzva, összekeverve és 25 grammos almintákká alakítva a vizsgálathoz. |
| --- | --- |

c)

25 különböző keltetőkosárból származó 10 g törött tojáshéj, azaz 250 g kiindulási minta, melyet az állományból származó kikeltett tojásokat tartalmazó legfeljebb öt keltetőgépből vettek, összezúzva, összekeverve és 25 grammos almintákká alakítva a vizsgálathoz.

Az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére történő mintavételre, valamint a hatósági ellenőrzések részeként is az a), b) és c) pontban leírt eljárást alkalmazzák. Nem kötelező azonban a mintavétel olyan keltetőgép esetében, amely különböző állományokból származó tojásokat tartalmaz, ha a tojások legalább 80 %-a más, mintavételnek alávetett keltetőgépekben van.

2.2.2.   Mintavétel a gazdaságnál:

2.2.2.1.   Rutinszerű mintavétel az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére

A mintavétel elsődlegesen bélsármintából áll, és arra irányul, hogy az állományban 1 %-os előfordulási gyakoriságot 95 %-os konfidenciaszinten kimutasson. Ennek érdekében a mintáknak a következők egyikét kell tartalmazniuk:

| a) | Egyenként legalább 1 g tömegű, friss bélsármintákból álló összetett bélsárminta, amelyet véletlenszerűen vesznek több helyről abban a baromfiólban, ahol a tenyészállományt tartják, illetve amennyiben a tenyészállománynak szabad bejárása van egy adott gazdaság több baromfióljába, akkor a gazdaságban lévő minden egyes olyan ólcsoportból, ahol a tenyészállományt tartják. Legalább két összesítésig a bélsármintákat vizsgálati célokra összesíteni lehet.
  Az összetett minta alapjául szolgáló különálló bélsármintákat az alábbiaknak megfelelő számú helyről veszik:






  A tenyészállományban tartott madarak száma | A tenyészállományból veendő bélsárminták száma |
| --- | --- | --- |
| 250–349 | 200 |
| 350–449 | 220 |
| 450–799 | 250 |
| 800–999 | 260 |
| 1 000 vagy több | 300 |

a)

Egyenként legalább 1 g tömegű, friss bélsármintákból álló összetett bélsárminta, amelyet véletlenszerűen vesznek több helyről abban a baromfiólban, ahol a tenyészállományt tartják, illetve amennyiben a tenyészállománynak szabad bejárása van egy adott gazdaság több baromfióljába, akkor a gazdaságban lévő minden egyes olyan ólcsoportból, ahol a tenyészállományt tartják. Legalább két összesítésig a bélsármintákat vizsgálati célokra összesíteni lehet.

Az összetett minta alapjául szolgáló különálló bélsármintákat az alábbiaknak megfelelő számú helyről veszik:

A tenyészállományban tartott madarak száma

A tenyészállományból veendő bélsárminták száma

250–349

200

350–449

220

450–799

250

800–999

260

1 000 vagy több

300

| b) | Csizmatampon- és/vagy porminták: | A felhasznált csizmatamponoknak kielégítő felvevőképességűnek kell lenniük, hogy felszívják a nedvességet. „Gézzokni” szintén használható. |
| --- | --- | --- |

b)

Csizmatampon- és/vagy porminták:

A felhasznált csizmatamponoknak kielégítő felvevőképességűnek kell lenniük, hogy felszívják a nedvességet. „Gézzokni” szintén használható.

| | A csizmatampon felszínét a megfelelő oldószerrel (mint például steril ioncserélt vízben 0,8 % nátrium-kloriddal, 0,1 % peptonnal, steril vízzel vagy az illetékes hatóság által jóváhagyott bármely más oldószerrel) meg kell nedvesíteni. |
| --- | --- |

A csizmatampon felszínét a megfelelő oldószerrel (mint például steril ioncserélt vízben 0,8 % nátrium-kloriddal, 0,1 % peptonnal, steril vízzel vagy az illetékes hatóság által jóváhagyott bármely más oldószerrel) meg kell nedvesíteni.

| | A mintavételt a baromfiólban olyan útvonalon való sétálással kell elvégezni, hogy a minta a baromfiól vagy az adott szektor minden részére nézve reprezentatív legyen. Ebbe beleértendők az almozott és deszkázott területek is, amennyiben a deszkákon biztonságosan lehet sétálni. A baromfiólban az összes elkülönített ólat be kell vonni a mintavételbe. A kiválasztott körzetben a mintavétel befejezésekor a tamponokat óvatosan kell eltávolítani úgy, hogy a rátapadó anyagot ne távolítsák el. |
| --- | --- |

A mintavételt a baromfiólban olyan útvonalon való sétálással kell elvégezni, hogy a minta a baromfiól vagy az adott szektor minden részére nézve reprezentatív legyen. Ebbe beleértendők az almozott és deszkázott területek is, amennyiben a deszkákon biztonságosan lehet sétálni. A baromfiólban az összes elkülönített ólat be kell vonni a mintavételbe. A kiválasztott körzetben a mintavétel befejezésekor a tamponokat óvatosan kell eltávolítani úgy, hogy a rátapadó anyagot ne távolítsák el.

A minta a következő elemekből áll:

| i. | öt pár csizmatamponminta, amelyek egyenként a baromfiól területének kb. 20 %-át fedik le; legalább két összesítésig a tamponmintákat vizsgálati célokra összesíteni lehet, vagy |
| --- | --- |

i.

öt pár csizmatamponminta, amelyek egyenként a baromfiól területének kb. 20 %-át fedik le; legalább két összesítésig a tamponmintákat vizsgálati célokra összesíteni lehet, vagy

| ii. | legalább egy pár, a baromfiól teljes területét lefedő csizmatampon-minta és az egész baromfiólban fellelhető számos helyről származó, láthatóan porral fedett felületről vett kiegészítő porminta; ezt a pormintát egy vagy több megnedvesített szövettampon segítségével kell venni, összesen legalább 900 cm2 felületről. |
| --- | --- |

ii.

legalább egy pár, a baromfiól teljes területét lefedő csizmatampon-minta és az egész baromfiólban fellelhető számos helyről származó, láthatóan porral fedett felületről vett kiegészítő porminta; ezt a pormintát egy vagy több megnedvesített szövettampon segítségével kell venni, összesen legalább 900 cm2 felületről.

| c) | Ketrecben lévő tenyészállománynál az ól típusától függően a mintavétel a trágyagyűjtő szalagokról, kaparóból vagy mélygödörből származó, természetesen kevert bélsárból állhat. Két legalább 150 g-os mintát kell összegyűjteni az egyéni vizsgálathoz, az alábbi módon:






  i. | az egyes ketrecsorok alatt található trágyagyűjtő szalagokkal, amelyek rendszeresen működnek, és egy szállítócsigába vagy egy szállítórendszerre ürítenek; |
| --- | --- | --- |

c)

Ketrecben lévő tenyészállománynál az ól típusától függően a mintavétel a trágyagyűjtő szalagokról, kaparóból vagy mélygödörből származó, természetesen kevert bélsárból állhat. Két legalább 150 g-os mintát kell összegyűjteni az egyéni vizsgálathoz, az alábbi módon:

i.

az egyes ketrecsorok alatt található trágyagyűjtő szalagokkal, amelyek rendszeresen működnek, és egy szállítócsigába vagy egy szállítórendszerre ürítenek;

| ii. | trágyagödör-rendszerrel, amelyben a ketrecek alatti terelőlapokról a bélsarat az istálló alatt lévő mélyaknába kaparják; |
| --- | --- |

ii.

trágyagödör-rendszerrel, amelyben a ketrecek alatti terelőlapokról a bélsarat az istálló alatt lévő mélyaknába kaparják;

| iii. | trágyagödör-rendszerrel olyan lépcsőketreces baromfiólban, ahol a ketrecek egymástól eltoltan helyezkednek el, és a bélsár közvetlenül a gödörbe hullik. |
| --- | --- |

iii.

trágyagödör-rendszerrel olyan lépcsőketreces baromfiólban, ahol a ketrecek egymástól eltoltan helyezkednek el, és a bélsár közvetlenül a gödörbe hullik.

Egy ólban rendszerint több ketreccsoport van. Az átfogó összetett mintában a csoportok mindegyikéből származó összetett bélsárnak kell szerepelnie. Minden tenyészállományból két összetett mintát kell venni az alábbi harmadik–hatodik albekezdésben leírt módon.

Azokban a rendszerekben, ahol szalagok és kaparók vannak, ezeknek a mintavétel napján, mielőtt a mintavétel megtörténik, működniük kell.

Azokban a rendszerekben, ahol a ketrecek alatt terelőlapok és kaparók vannak, a kaparóra rakódott bélsarat össze kell gyűjteni annak működtetése után.

A lépcsőketreces rendszerben, ahol nincs szalag- vagy kaparórendszer, a mélygödörből kell összegyűjteni a bélsarat.

Trágyagyűjtő szalagrendszerek: a felhalmozódott bélsarat össze kell gyűjteni a szalagok kihordó végéről.

2.2.2.2.   Mintavétel a hatósági ellenőrzés részeként

| a) | A rutinszerű mintavétel a 2.2.2.1. pontban leírtaknak megfelelően történik. |
| --- | --- |

a)

A rutinszerű mintavétel a 2.2.2.1. pontban leírtaknak megfelelően történik.

| b) | A keltetőállomáson a mintavételből származó releváns szalmonella-szerotípusok kimutatását követően a megerősítő mintavétel a 2.2.2.1. pontban leírtak szerint történik.
  Az antimikrobális készítmények vagy a baktérium-szaporodásgátlók vizsgálata céljából kiegészítő minták gyűjthetők a következő módon: a gazdaságban lévő minden egyes baromfiólból véletlenszerűen, rendes körülmények között ólanként legfeljebb öt madarat vesznek, hacsak a hatóság nem látja úgy, hogy nagyobb számú madártól kell mintát venni.
  Ha a fertőzés forrása nincs megerősítve, antimikrobális vizsgálatot vagy a releváns szalmonella-szerotípusok kimutatását célzó újabb bakteriológiai vizsgálatot kell végezni a tenyészállományban vagy az utódokon, még mielőtt a kereskedelmi korlátozásokat feloldanák.
  Amennyiben antimikrobákat vagy baktérium-szaporodásgátlókat mutatnak ki, a szalmonellafertőzést megerősítettnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

b)

A keltetőállomáson a mintavételből származó releváns szalmonella-szerotípusok kimutatását követően a megerősítő mintavétel a 2.2.2.1. pontban leírtak szerint történik.

Az antimikrobális készítmények vagy a baktérium-szaporodásgátlók vizsgálata céljából kiegészítő minták gyűjthetők a következő módon: a gazdaságban lévő minden egyes baromfiólból véletlenszerűen, rendes körülmények között ólanként legfeljebb öt madarat vesznek, hacsak a hatóság nem látja úgy, hogy nagyobb számú madártól kell mintát venni.

Ha a fertőzés forrása nincs megerősítve, antimikrobális vizsgálatot vagy a releváns szalmonella-szerotípusok kimutatását célzó újabb bakteriológiai vizsgálatot kell végezni a tenyészállományban vagy az utódokon, még mielőtt a kereskedelmi korlátozásokat feloldanák.

Amennyiben antimikrobákat vagy baktérium-szaporodásgátlókat mutatnak ki, a szalmonellafertőzést megerősítettnek kell tekinteni.

| c) | Hamis eredmények gyanúja
  Rendkívüli esetekben, amikor az illetékes hatóságnak oka van a vizsgálat eredményeit megkérdőjelezni (pl. hamis pozitív vagy hamis negatív eredmények), úgy dönthet, hogy a b) pontban foglaltak szerint a vizsgálatot meg kell ismételni. |
| --- | --- |

c)

Hamis eredmények gyanúja

Rendkívüli esetekben, amikor az illetékes hatóságnak oka van a vizsgálat eredményeit megkérdőjelezni (pl. hamis pozitív vagy hamis negatív eredmények), úgy dönthet, hogy a b) pontban foglaltak szerint a vizsgálatot meg kell ismételni.

3.   A MINTÁK VIZSGÁLATA

3.1.   A minták szállítása és előkészítése

3.1.1.   Szállítás

A mintákat lehetőség szerint a mintavételt követő 24 órán belül expressz küldeményként vagy futárszolgálattal kell elküldeni a 2160/2003/EK rendelet 11. és 12. cikkében említett laboratóriumokba. Ha nem kerül sor az elküldésre 24 órán belül, hűtőszekrényben kell tárolni őket. A szállítás szobahőmérsékleten is történhet, de ekkor kerülni kell a túlzott hőhatást (25 °C felett) és a napfényt. A laboratóriumban a mintákat hűtve kell tárolni a vizsgálatig, amelyet a beérkezéstől számított 48 órán belül és a mintavételtől számított 96 órán belül meg kell kezdeni.

3.1.2.   A keltetőkosársor:

| a) | tegyük a mintát 1 liter szobahőmérsékletűre előmelegített pufferolt peptonvízbe (BPW), és óvatosan keverjük össze; |
| --- | --- |

a)

tegyük a mintát 1 liter szobahőmérsékletűre előmelegített pufferolt peptonvízbe (BPW), és óvatosan keverjük össze;

| b) | a 3.2. pontban leírt kimutatási módszer szerint folytassuk a minta kitenyésztését. |
| --- | --- |

b)

a 3.2. pontban leírt kimutatási módszer szerint folytassuk a minta kitenyésztését.

3.1.3.   Csizmatampon- és porminták:

| a) | A csizma- vagy zoknitamponminta-párt (párokat), illetve a pormintát (szövettampon) gondosan csomagoljuk ki, elkerülve a hozzátapadt bélsár, illetve por leválását, és helyezzük szobahőmérsékletre előmelegített 225 ml pufferolt peptonvízbe (BPW). |
| --- | --- |

a)

A csizma- vagy zoknitamponminta-párt (párokat), illetve a pormintát (szövettampon) gondosan csomagoljuk ki, elkerülve a hozzátapadt bélsár, illetve por leválását, és helyezzük szobahőmérsékletre előmelegített 225 ml pufferolt peptonvízbe (BPW).

| b) | A csizma- vagy zoknitampont, illetve szövettampont teljesen merítsük bele a pufferolt peptonvízbe, hogy elegendő folyadék vegye körül a mintát ahhoz, hogy a szalmonella leváljon a mintáról. Szükség esetén több pufferolt peptonvíz is hozzáadható.
  A csizma-, illetve szövettamponmintákat külön kell előkészíteni. |
| --- | --- |

b)

A csizma- vagy zoknitampont, illetve szövettampont teljesen merítsük bele a pufferolt peptonvízbe, hogy elegendő folyadék vegye körül a mintát ahhoz, hogy a szalmonella leváljon a mintáról. Szükség esetén több pufferolt peptonvíz is hozzáadható.

A csizma-, illetve szövettamponmintákat külön kell előkészíteni.

| c) | Amennyiben öt pár csizma-, illetve zoknitampont két mintába vonunk össze, mindkét összetett mintát helyezzük 225 ml, vagy szükség esetén ennél több pufferolt peptonvízbe, hogy elegendő folyadék vegye körül a mintát ahhoz, hogy a szalmonella a mintáról leváljon. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben öt pár csizma-, illetve zoknitampont két mintába vonunk össze, mindkét összetett mintát helyezzük 225 ml, vagy szükség esetén ennél több pufferolt peptonvízbe, hogy elegendő folyadék vegye körül a mintát ahhoz, hogy a szalmonella a mintáról leváljon.

| d) | Keverjük, amíg teljesen átissza a mintát, és a 3.2. pontban leírt kimutatási módszer szerint folytassuk a kitenyésztését. |
| --- | --- |

d)

Keverjük, amíg teljesen átissza a mintát, és a 3.2. pontban leírt kimutatási módszer szerint folytassuk a kitenyésztését.

3.1.4.   Egyéb bélsáranyagminták:

| a) | A bélsármintákat egyesíteni kell, alaposan meg kell keverni, és a tenyésztéshez 25 grammos részmintát kell venni. |
| --- | --- |

a)

A bélsármintákat egyesíteni kell, alaposan meg kell keverni, és a tenyésztéshez 25 grammos részmintát kell venni.

| b) | A 25 grammos részmintát adjuk hozzá a szobahőmérsékletűre előmelegített 225 ml pufferolt peptonvízhez. |
| --- | --- |

b)

A 25 grammos részmintát adjuk hozzá a szobahőmérsékletűre előmelegített 225 ml pufferolt peptonvízhez.

| c) | A 3.2. pontban leírt kimutatási módszer szerint folytassuk a minta kitenyésztését. |
| --- | --- |

c)

A 3.2. pontban leírt kimutatási módszer szerint folytassuk a minta kitenyésztését.

Amennyiben megegyezés születik a szalmonella kimutatására szolgáló minták előkészítésére vonatkozó ISO-szabványokról, a 3.1.2., 3.1.3. és 3.1.4. pontban leírt rendelkezések helyett azokat kell alkalmazni.

3.2.   Kimutatási módszer

A releváns szalmonella-szerotípusok kimutatása az „Élelmiszerek és takarmányok mikrobiológiája – Horizontális módszer a Salmonella spp. kimutatására. – D. melléklet 1. módosítás: A Salmonella spp.-nek az állati bélsárban, valamint az elsődleges termelés szintjén vett környezeti mintákban történő kimutatása.” című EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007. szabvány 1. módosítása szerinti módszerrel történik.

A 3.1. pontban említett csizmatampon-minták, porminták és más bélsárminták tekintetében az inkubált pufferolt peptonvízdúsítókat jövőbeni tenyésztések baktérium-táptalajává lehet egyesíteni. Ehhez inkubáljuk mindkét pufferolt peptonvízbeli mintát a 3.1.3. pontban említettek szerint. Vegyünk minden mintából 1 ml inkubált baktérium-táptalajt, gondosan keverjük össze, majd vegyünk 0,1 ml-t a keverékből, és oltsuk be a módosított félfolyékony Rappaport-Vassiladis (MSRV) lemezeket.

A pufferolt peptonvízbeli mintákat ne rázzuk, keverjük vagy mozgassuk egyéb módon az inkubálás után, mivel ez gátló hatást kifejtő részecskék felszabadulását okozza, és csökkenti a MSRV-közegben a további izolációt.

3.3.   Szerotipizálás

Minden pozitív reakciót mutató mintából legalább egy izolátumot tipizálni kell a Kaufmann–White-módszer szerint.

3.4.   Alternatív módszerek

Az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére vett minták esetében az e melléklet 3.1., 3.2. és 3.3. pontjában előírt mintaelőkészítési módszerek, kimutatási módszerek és szerotipizálás helyett használhatók más vizsgálati módszerek is, amennyiben a legfrissebb EN/ISO 16140 szabványnak megfelelően validálják őket.

3.5.   A törzsek tárolása

Biztosítani kell, hogy évente, ólanként, a hatósági ellenőrzés részeként végzett mintavételből származó releváns szalmonella-szerotípusok legalább egy izolált törzsét a törzsek épségét legalább két évig biztosító szokásos tenyészettárolási módszert alkalmazva tárolják a jövőbeli esetleges fágtipizáláshoz és az antimikrobiális rezisztencia vizsgálatához. Ha az illetékes hatóság úgy dönt, az élelmiszer-ipari vállalkozók által végzett mintavételből származó izolátumokat is lehet ebből a célból tárolni.

4.   EREDMÉNYEK ÉS JELENTÉS

Az uniós célkitűzés elérésének igazolása céljából egy adott tenyészállományt pozitívnak kell tekinteni,

| — | ha a (vakcinatörzstől eltérő) vizsgált szalmonella-szerotípusokat az állományból vett egy vagy több mintában kimutatták, akkor is, ha a releváns szalmonella-szerotípusokat csak a pormintákban mutatták ki, vagy |
| --- | --- |

—

ha a (vakcinatörzstől eltérő) vizsgált szalmonella-szerotípusokat az állományból vett egy vagy több mintában kimutatták, akkor is, ha a releváns szalmonella-szerotípusokat csak a pormintákban mutatták ki, vagy

| — | ha a 2.2.2.2. b) pont szerint a hatósági ellenőrzés részeként történő megerősítő mintavétel nem erősíti meg a releváns szalmonella-szerotípusok kimutatását, de az állományban antimikrobákat vagy baktérium-szaporodásgátlókat mutatnak ki. |
| --- | --- |

—

ha a 2.2.2.2. b) pont szerint a hatósági ellenőrzés részeként történő megerősítő mintavétel nem erősíti meg a releváns szalmonella-szerotípusok kimutatását, de az állományban antimikrobákat vagy baktérium-szaporodásgátlókat mutatnak ki.

Ez a szabály nem alkalmazandó a 2.2.2.2. c) pontban leírt rendkívüli esetekre, amikor az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére végzett mintavétel kezdeti pozitív eredményét a hatósági ellenőrzés részeként végzett mintavétel nem erősítette meg.

Egy pozitív tenyészállományt csak egyszer kell számolni függetlenül attól, hogy a termelési időszakban ebben az állományban hányszor mutatták ki a releváns szalmonella-szerotípusokat, vagy hogy a mintavételt az élelmiszer-ipari vállalkozó vagy az illetékes hatóság kezdeményezésére végezték-e el. Ha azonban a termelési időszak során a mintavétel két naptári évet ölel fel, mindkét év eredményét külön kell jelenteni.

A jelentés a következőket tartalmazza:

| a) | a mintavételi rendszerben alkalmazott választási lehetőségek részletes leírása és ennek megfelelően a vett minták fajtája; |
| --- | --- |

a)

a mintavételi rendszerben alkalmazott választási lehetőségek részletes leírása és ennek megfelelően a vett minták fajtája;

| b) | a legalább 250 madárból álló felnőtt tenyészállományok száma összesen, amelyeket a jelentés tárgyéve során legalább egyszer megvizsgáltak; |
| --- | --- |

b)

a legalább 250 madárból álló felnőtt tenyészállományok száma összesen, amelyeket a jelentés tárgyéve során legalább egyszer megvizsgáltak;

| c) | a vizsgálat eredményei, beleértve a következőket:






  i. | az adott tagállamban bármelyik szalmonella tekintetében pozitív tenyészállományok száma összesen; |
| --- | --- | --- |

c)

a vizsgálat eredményei, beleértve a következőket:

i.

az adott tagállamban bármelyik szalmonella tekintetében pozitív tenyészállományok száma összesen;

| ii. | a releváns szalmonella-szerotípusok legalább egyike tekintetében pozitív tenyészállományok száma; |
| --- | --- |

ii.

a releváns szalmonella-szerotípusok legalább egyike tekintetében pozitív tenyészállományok száma;

| iii. | mindegyik szalmonella-szerotípus vagy azonosítatlan szalmonella (nem tipizálható vagy nem szerotipizált izolátumok) tekintetében pozitív tenyészállományok száma; |
| --- | --- |

iii.

mindegyik szalmonella-szerotípus vagy azonosítatlan szalmonella (nem tipizálható vagy nem szerotipizált izolátumok) tekintetében pozitív tenyészállományok száma;

| d) | azoknak az eseteknek a száma, amikor az élelmiszer-ipari vállalkozó által kezdeményezett mintavételből származó kezdeti pozitív mintát a hatósági ellenőrzés részeként végzett mintavétel nem erősített meg; |
| --- | --- |

d)

azoknak az eseteknek a száma, amikor az élelmiszer-ipari vállalkozó által kezdeményezett mintavételből származó kezdeti pozitív mintát a hatósági ellenőrzés részeként végzett mintavétel nem erősített meg;

| e) | az eredmények magyarázata, különösen a kivételes esetek tekintetében. |
| --- | --- |

e)

az eredmények magyarázata, különösen a kivételes esetek tekintetében.

Az eredményeket és a további vonatkozó információkat a 2003/99/EK irányelv 9. cikke (1) bekezdésében előírt, a rezisztencia tendenciáiról és forrásairól szóló jelentés részeként jelenteni kell.

---

| 11.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/10

---

A BIZOTTSÁG 201/2010/EU RENDELETE

(2010. március 10.)

a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló 1006/2008/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikkére,

mivel:

| (1) | Mivel az európai uniós vizek, illetőleg a Norvégia és a Feröer szigetek felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek egymáshoz közel helyezkednek el, helyénvaló különös engedélyezési szabályokat kialakítani a Norvégia északi-tengeri vizein és a Feröer szigetek vizein halászati tevékenységet folytató uniós hajókra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Mivel az európai uniós vizek, illetőleg a Norvégia és a Feröer szigetek felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek egymáshoz közel helyezkednek el, helyénvaló különös engedélyezési szabályokat kialakítani a Norvégia északi-tengeri vizein és a Feröer szigetek vizein halászati tevékenységet folytató uniós hajókra vonatkozóan.

| (2) | A helyi halászhajók által végzett halászati tevékenységek védelme érdekében a harmadik országbeli hajók számára az uniós vizekhez való hozzáférést indokolt bizonyos földrajzi területekre korlátozni. |
| --- | --- |

(2)

A helyi halászhajók által végzett halászati tevékenységek védelme érdekében a harmadik országbeli hajók számára az uniós vizekhez való hozzáférést indokolt bizonyos földrajzi területekre korlátozni.

| (3) | Mivel az európai uniós vizek, illetőleg a Norvégia és a Feröer szigetek felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek egymáshoz közel helyezkednek el, helyénvaló különös engedélyezési szabályokat kialakítani az uniós vizeken halászati tevékenységet folytató, norvég és Feröer szigeteki lobogó alatt közlekedő hajókra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Mivel az európai uniós vizek, illetőleg a Norvégia és a Feröer szigetek felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek egymáshoz közel helyezkednek el, helyénvaló különös engedélyezési szabályokat kialakítani az uniós vizeken halászati tevékenységet folytató, norvég és Feröer szigeteki lobogó alatt közlekedő hajókra vonatkozóan.

| (4) | Célszerű meghatározni a harmadik országbeli hajókra vonatkozó engedély iránti kérelmek tartalmát azért, hogy a Bizottság további adatokhoz férhessen hozzá. |
| --- | --- |

(4)

Célszerű meghatározni a harmadik országbeli hajókra vonatkozó engedély iránti kérelmek tartalmát azért, hogy a Bizottság további adatokhoz férhessen hozzá.

| (5) | Annak biztosítására, hogy a kék puhatőkehalnak és a makrélának a harmadik országbeli hajók által az uniós vizekben ejtett fogásai pontosan nyilvántarthatók legyenek, az ilyen hajók tekintetében indokolt szigorú ellenőrzési rendelkezéseket előírni. A szóban forgó rendelkezéseknek összhangban kell lenniük a 2214/80/EGK tanácsi rendelettel (2) jóváhagyott, az Európai Közösség és Norvégia közötti megállapodással, valamint a 2211/80/EGK tanácsi rendelettel (3) jóváhagyott, az Európai Közösség és a Feröer szigetek közötti megállapodással. |
| --- | --- |

(5)

Annak biztosítására, hogy a kék puhatőkehalnak és a makrélának a harmadik országbeli hajók által az uniós vizekben ejtett fogásai pontosan nyilvántarthatók legyenek, az ilyen hajók tekintetében indokolt szigorú ellenőrzési rendelkezéseket előírni. A szóban forgó rendelkezéseknek összhangban kell lenniük a 2214/80/EGK tanácsi rendelettel (2) jóváhagyott, az Európai Közösség és Norvégia közötti megállapodással, valamint a 2211/80/EGK tanácsi rendelettel (3) jóváhagyott, az Európai Közösség és a Feröer szigetek közötti megállapodással.

| (6) | Az 1006/2008/EK rendelet szerinti engedéllyel nem rendelkező hajók számára célszerű lehetővé tenni az uniós vizeken való áthaladást, feltéve, hogy halászati eszközeik oly módon vannak elhelyezve, hogy azokat halászati műveletek végzése céljából nem lehet könnyen használatba venni. |
| --- | --- |

(6)

Az 1006/2008/EK rendelet szerinti engedéllyel nem rendelkező hajók számára célszerű lehetővé tenni az uniós vizeken való áthaladást, feltéve, hogy halászati eszközeik oly módon vannak elhelyezve, hogy azokat halászati műveletek végzése céljából nem lehet könnyen használatba venni.

| (7) | Ennek megfelelően az 1006/2008/EK rendelet alkalmazására vonatkozóan indokolt részletes szabályokat elfogadni. |
| --- | --- |

(7)

Ennek megfelelően az 1006/2008/EK rendelet alkalmazására vonatkozóan indokolt részletes szabályokat elfogadni.

| (8) | E rendeletnek az a célja, hogy biztosítsa a jelenleg a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletben (4) foglalt rendelkezések folytonosságát. |
| --- | --- |

(8)

E rendeletnek az a célja, hogy biztosítsa a jelenleg a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletben (4) foglalt rendelkezések folytonosságát.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

AZ UNIÓS HAJÓK ÁLTAL AZ UNIÓS VIZEKEN KÍVÜL FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEK

1. cikk

Halászati engedélyek

Az 1006/2008/EK rendelet 3. cikkétől eltérve a legfeljebb 200 BT űrtartalmú uniós hajók mentesülnek a halászati engedély birtoklásának kötelezettsége alól, amikor Norvégia északi-tengeri vizein folytatnak halászati tevékenységet.

2. cikk

Földrajzi korlátozások

(1)   A Norvégia északi-tengeri vizein halászatra jogosult uniós halászhajók nem folytatnak halászati tevékenységet a Skagerrakban a Norvégia alapvonalaitól számított 12 tengeri mérföldön belül.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve azonban a Dánia vagy Svédország lobogója alatt közlekedő és az említett országokban lajstromozott hajók számára a Norvégia alapvonalaitól számított 4 tengeri mérföldön belül engedélyezett a halászati tevékenységek végzése.

3. cikk

Kapcsolódó feltételek

A Feröer szigetek vizein valamely faj célzott halászatára vonatkozó engedéllyel rendelkező uniós hajók másik fajra is folytathatnak célzott halászatot, amennyiben a Feröer szigetek hatóságait erről előzetesen értesítik.

4. cikk

Általános kötelezettségek

Az uniós vizeken kívül halászati tevékenységet folytató uniós hajók betartják a tevékenységük szerinti övezetre irányadó állománymegőrzési és ellenőrző intézkedéseket és minden más rendelkezést.

II.   FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK ÁLTAL AZ UNIÓS VIZEKEN FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEK

5. cikk

Halászati engedélyek

Az 1006/2008/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve a Norvégia lobogója alatt közlekedő, 200 BT-nél kisebb űrtartalmú hajók mentesülnek a halászati engedély birtoklásának kötelezettsége alól, amikor uniós vizeken folytatnak halászati tevékenységet.

6. cikk

A halászati engedély iránti kérelmek beküldése és azok tartalma

Az 1006/2008/EK rendelet 19. cikke szerinti halászati engedélyeknek tartalmazniuk kell az I. mellékletben a hajók lobogója szerint meghatározott információkat.

7. cikk

Földrajzi korlátozások

(1)   Az uniós vizeken folytatott halászatra jogosult, Norvégia lobogója alatt közlekedő, illetve a Feröer szigeteken lajstromozott hajók nem folytatnak halászati tevékenységet az ICES IV övezetben (5) a tagállamok alapvonalaitól számított 12 tengeri mérföldön belül, a Kattegatban és az Atlanti-óceánon az é. sz. 43°00′-től északra, a 2371/2002/EK tanácsi rendelet (6) 18. cikkében említett terület kivételével.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve azonban a Norvégia lobogója alatt közlekedő halászhajók számára a Dánia és Svédország alapvonalaitól számított 4 tengeri mérföldön belül engedélyezett a halászati tevékenységek végzése.

8. cikk

Halászati napló

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (7) 14. cikkének (8) bekezdésében foglalt rendelkezéseken túlmenően az uniós vizeken halászati tevékenységek végzésére jogosult harmadik országbeli halászhajók parancsnoka halászati naplót vezetnek, amelybe bejegyzik az II. mellékletben meghatározott információkat.

9. cikk

A halászati tevékenységekre vonatkozó adatok megküldése

(1)   A harmadik országbeli halászhajó parancsnoka által az 1006/2008/EK rendelet 23. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottságnak megküldendő információk körét a III. melléklet határozza meg.

(2)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik az ICES IIIa övezetben halászati tevékenységet folytató, Norvégia lobogója alatt közlekedő hajókra.

10. cikk

A kék puhatőkehal és a makréla halászata

Azoknak a Norvégia, illetve a Feröer szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajóknak, amelyek engedéllyel rendelkeznek a kék puhatőkehal és a makréla uniós vizeken történő halászatára, meg kell felelniük a IV. mellékletben megállapított rendelkezéseknek.

11. cikk

Áthaladás uniós vizeken

Az uniós vizeken áthaladó és a szóban forgó vizekre vonatkozó halászati engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli hajóknak az alábbi feltételek szerint úgy kell elhelyezniük hálóikat, hogy azokat ne lehessen könnyen használatba venni:

| a) | a hálókat, nehezékeket és a hasonló eszközöket külön kell választani a vonóhálólemezektől, valamint a vonó- és vontatóhuzaloktól és kötelektől; |
| --- | --- |

a)

a hálókat, nehezékeket és a hasonló eszközöket külön kell választani a vonóhálólemezektől, valamint a vonó- és vontatóhuzaloktól és kötelektől;

| b) | a fedélzeten vagy afelett található hálókat biztonságosan oda kell erősíteni a fedélzeti felépítmény valamelyik pontjához. |
| --- | --- |

b)

a fedélzeten vagy afelett található hálókat biztonságosan oda kell erősíteni a fedélzeti felépítmény valamelyik pontjához.

III.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 33. o.

1

(2)  HL L 226., 1980.8.29., 47. o.

2

(3)  HL L 226., 1980.8.29., 11. o.

3

(4)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.

4

(5)  HL L 87., 2009.3.31., 70. o.

5

(6)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

6

(7)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

7

---

I. MELLÉKLET

HALÁSZATI ENGEDÉLY IRÁNTI KÉRELMEK HARMADIK ORSZÁGBELI HALÁSZHAJÓK ESETÉBEN

I.   RÉSZ

A Norvégia lobogója alatt közlekedő hajók

A Norvégia lobogója alatt közlekedő hajók esetében a kérelmekben fel kell tüntetni az alábbiakat:

| a) | nemzetközi rádióhívójel (IRCS); |
| --- | --- |

a)

nemzetközi rádióhívójel (IRCS);

| b) | csoportkód. |
| --- | --- |

b)

csoportkód.

II.   RÉSZ

A Feröer szigetek lobogója alatt közlekedő hajók

A Feröer szigetek lobogója alatt közlekedő hajók esetében a kérelmekben fel kell tüntetni az alábbiakat:

| a) | a hajó neve; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve;

| b) | külső azonosító jelek; |
| --- | --- |

b)

külső azonosító jelek;

| c) | nemzetközi rádióhívójel (IRCS); |
| --- | --- |

c)

nemzetközi rádióhívójel (IRCS);

| d) | motorteljesítmény; |
| --- | --- |

d)

motorteljesítmény;

| e) | bruttó űrtartalom és teljes hossz; |
| --- | --- |

e)

bruttó űrtartalom és teljes hossz;

| f) | a halászat tervezett célfajai; |
| --- | --- |

f)

a halászat tervezett célfajai;

| g) | tervezett halászterület. |
| --- | --- |

g)

tervezett halászterület.

---

II. MELLÉKLET

AZ UNIÓS VIZEKEN HALÁSZÓ HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK PARANCSNOKA ÁLTAL VEZETENDŐ HAJÓNAPLÓ

A hajónaplóban rögzítendő adatok

| 1. | Minden egyes fogást követően:






  1.1. | valamennyi kifogott faj mennyisége (élőtömeg-kilogrammban); |
| --- | --- | --- |

1.

Minden egyes fogást követően:

1.1.

valamennyi kifogott faj mennyisége (élőtömeg-kilogrammban);

| 1.2. | a fogás napja és időpontja; |
| --- | --- |

1.2.

a fogás napja és időpontja;

| 1.3. | a fogás helyének földrajzi meghatározása; |
| --- | --- |

1.3.

a fogás helyének földrajzi meghatározása;

| 1.4. | az alkalmazott halászati módszer. |
| --- | --- |

1.4.

az alkalmazott halászati módszer.

| 2. | Egy másik hajóra vagy egy másik hajóról való minden egyes átrakodást követően:






  2.1. | „átrakodva ...-ról/-ről” vagy „átrakodva ...-ra/-re” adat feltüntetése; |
| --- | --- | --- |

2.

Egy másik hajóra vagy egy másik hajóról való minden egyes átrakodást követően:

2.1.

„átrakodva ...-ról/-ről” vagy „átrakodva ...-ra/-re” adat feltüntetése;

| 2.2. | valamennyi átrakodott faj mennyisége (élőtömeg-kilogrammban); |
| --- | --- |

2.2.

valamennyi átrakodott faj mennyisége (élőtömeg-kilogrammban);

| 2.3. | annak a hajónak a neve, valamint külső azonosító betű- és számjelzése, amelyre vagy amelyről átrakodtak; |
| --- | --- |

2.3.

annak a hajónak a neve, valamint külső azonosító betű- és számjelzése, amelyre vagy amelyről átrakodtak;

| 2.4. | a közönséges tőkehal átrakodása tilos. |
| --- | --- |

2.4.

a közönséges tőkehal átrakodása tilos.

| 3. | Uniós kikötőben történő minden egyes kirakodás után:






  3.1. | a kikötő neve; |
| --- | --- | --- |

3.

Uniós kikötőben történő minden egyes kirakodás után:

3.1.

a kikötő neve;

| 3.2. | valamennyi kirakodott faj mennyisége (élőtömeg-kilogrammban). |
| --- | --- |

3.2.

valamennyi kirakodott faj mennyisége (élőtömeg-kilogrammban).

| 4. | Az Európai Bizottságának való minden egyes adatküldés után:






  4.1. | az adatküldés napja és időpontja; |
| --- | --- | --- |

4.

Az Európai Bizottságának való minden egyes adatküldés után:

4.1.

az adatküldés napja és időpontja;

| 4.2. | az üzenet típusa: „fogás belépéskor”, „fogás kilépéskor”, „fogás”, „átrakodás”; |
| --- | --- |

4.2.

az üzenet típusa: „fogás belépéskor”, „fogás kilépéskor”, „fogás”, „átrakodás”;

| 4.3. | rádión keresztüli adattovábbítás esetén: a rádióállomás neve. |
| --- | --- |

4.3.

rádión keresztüli adattovábbítás esetén: a rádióállomás neve.

---

III. MELLÉKLET

AZ UNIÓS VIZEKEN HALÁSZÓ HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK ÁLTAL A BIZOTTSÁGNAK KÜLDENDŐ ADATOK

1.   Az Európai Bizottság részére a következő adatokat kell megküldeni az alábbi ütemezésben:

| 1.1. | Minden egyes alkalommal, amikor a hajó az uniós vizeken megkezdi halászati útját (1), küld egy „fogás belépéskor” üzenetet, amelyben meghatározza a következőket:







  SR | k (2) | (= üzenet kezdete) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | k | XEU (= az Európai Bizottság részére) |
| SQ | k | (üzenet sorszáma a folyó évben) |
| TM | k | COE (= „fogás belépéskor”) |
| RC | k | (nemzetközi rádióhívójel) |
| TN | n (3) | (halászati út sorszáma a folyó évben) |
| NA | n | (hajó neve) |
| IR | k | (a lobogó szerinti állam hárombetűs ISO-országkódban megadva, amelyet adott esetben a lobogó szerinti államban használt egyedi referenciaszám követ, ha van ilyen) |
| XR | n | (külső azonosító betűk, a hajó oldalán feltüntetett szám) |
| LT (4) | n (5) | (a hajó földrajzi szélességi helyzete az üzenetküldés idején) |
| LG (4) | n (5) | (a hajó földrajzi hosszúsági helyzete az üzenetküldés idején) |
| LI | n | (annak a helynek a becsült szélességi koordinátája fokokban vagy tizedes értékekben megadva, ahol a hajóparancsnok a halászat megkezdését tervezi) |
| LN | n | (annak a helynek a becsült hosszúsági koordinátája fokokban vagy tizedes értékekben megadva, ahol a hajóparancsnok a halászat megkezdését tervezi) |
| RA | k | (vonatkozó ICES-terület) |
| OB | k | (a fedélzeten a rakodótérben tárolt halak mennyisége, szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve) |
| DA | k | (üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva) |
| TI | k | (üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva) |
| MA | k | (hajóparancsnok neve) |
| ER | k | (= üzenet vége) |

1.1.

Minden egyes alkalommal, amikor a hajó az uniós vizeken megkezdi halászati útját (1), küld egy „fogás belépéskor” üzenetet, amelyben meghatározza a következőket:

SR

k (2)

(= üzenet kezdete)

AD

k

XEU (= az Európai Bizottság részére)

SQ

k

(üzenet sorszáma a folyó évben)

TM

k

COE (= „fogás belépéskor”)

RC

k

(nemzetközi rádióhívójel)

TN

n (3)

(halászati út sorszáma a folyó évben)

NA

n

(hajó neve)

IR

k

(a lobogó szerinti állam hárombetűs ISO-országkódban megadva, amelyet adott esetben a lobogó szerinti államban használt egyedi referenciaszám követ, ha van ilyen)

XR

n

(külső azonosító betűk, a hajó oldalán feltüntetett szám)

LT (4)

n (5)

(a hajó földrajzi szélességi helyzete az üzenetküldés idején)

LG (4)

n (5)

(a hajó földrajzi hosszúsági helyzete az üzenetküldés idején)

LI

n

(annak a helynek a becsült szélességi koordinátája fokokban vagy tizedes értékekben megadva, ahol a hajóparancsnok a halászat megkezdését tervezi)

LN

n

(annak a helynek a becsült hosszúsági koordinátája fokokban vagy tizedes értékekben megadva, ahol a hajóparancsnok a halászat megkezdését tervezi)

RA

k

(vonatkozó ICES-terület)

OB

k

(a fedélzeten a rakodótérben tárolt halak mennyisége, szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve)

DA

k

(üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva)

TI

k

(üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva)

MA

k

(hajóparancsnok neve)

ER

k

(= üzenet vége)

| 1.2. | Minden egyes alkalommal, amikor a hajó az uniós vizeken befejezi halászati útját (1), „fogás kilépéskor” üzenetet küld, amelyben meghatározza a következőket:







  SR | k | (= üzenet kezdete) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | k | XEU (= az Európai Bizottság részére) |
| SQ | k | (üzenet sorszáma a folyó évben) |
| TM | k | COX (= „fogás kilépéskor”) |
| RC | k | (nemzetközi rádióhívójel) |
| TN | n | (halászati út sorszáma a folyó évben) |
| NA | n | (hajó neve) |
| IR | k | (lobogó szerinti állam hárombetűs ISO-országkódban megadva, amelyet adott esetben a lobogó szerinti államban használt egyedi referenciaszám követ, ha van ilyen) |
| XR | k | (külső azonosító betűk, a hajó oldalán feltüntetett szám) |
| LT (6) | n (7) | (hajó földrajzi szélességi helyzete az üzenetküldés idején) |
| LG (6) | n (7) | (hajó földrajzi hosszúsági helyzete az üzenetküldés idején) |
| RA | k | (vonatkozó ICES-terület, ahol a halfogás történt) |
| CA | k | (az utolsó jelentés óta kifogott halfajok mennyisége szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve) |
| OB | n | (a fedélzeten a rakodótérben tárolt halak mennyisége, szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve) |
| DF | n | (az utolsó jelentés óta halászattal töltött napok száma) |
| DA | k | (üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva) |
| TI | k | (üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva) |
| MA | k | (hajóparancsnok neve) |
| ER | k | (= üzenet vége) |

1.2.

Minden egyes alkalommal, amikor a hajó az uniós vizeken befejezi halászati útját (1), „fogás kilépéskor” üzenetet küld, amelyben meghatározza a következőket:

SR

k

(= üzenet kezdete)

AD

k

XEU (= az Európai Bizottság részére)

SQ

k

(üzenet sorszáma a folyó évben)

TM

k

COX (= „fogás kilépéskor”)

RC

k

(nemzetközi rádióhívójel)

TN

n

(halászati út sorszáma a folyó évben)

NA

n

(hajó neve)

IR

k

(lobogó szerinti állam hárombetűs ISO-országkódban megadva, amelyet adott esetben a lobogó szerinti államban használt egyedi referenciaszám követ, ha van ilyen)

XR

k

(külső azonosító betűk, a hajó oldalán feltüntetett szám)

LT (6)

n (7)

(hajó földrajzi szélességi helyzete az üzenetküldés idején)

LG (6)

n (7)

(hajó földrajzi hosszúsági helyzete az üzenetküldés idején)

RA

k

(vonatkozó ICES-terület, ahol a halfogás történt)

CA

k

(az utolsó jelentés óta kifogott halfajok mennyisége szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve)

OB

n

(a fedélzeten a rakodótérben tárolt halak mennyisége, szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve)

DF

n

(az utolsó jelentés óta halászattal töltött napok száma)

DA

k

(üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva)

TI

k

(üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva)

MA

k

(hajóparancsnok neve)

ER

k

(= üzenet vége)

| 1.3. | Hering és makréla halászata esetén a hajó az 1.1. pontban említett övezetbe való első belépésétől számított harmadik naptól kezdve háromnaponként, egyéb halfajok halászata esetén a hajó az 1.1. pontban említett övezetbe való első belépésétől számított hetedik naptól kezdve hetente „fogási jelentés” üzenetet küld, amelyben meghatározza a következőket:







  SR | k | (= üzenet kezdete) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | k | XEU (= az Európai Bizottság részére) |
| SQ | k | (üzenet sorszáma a folyó évben) |
| TM | k | CAT (= „fogási jelentés”) |
| RC | k | (nemzetközi rádióhívójel) |
| TN | n | (halászati út sorszáma a folyó évben) |
| NA | n | (hajó neve) |
| IR | k | (lobogó szerinti állam hárombetűs ISO-országkódban megadva, amelyet adott esetben a lobogó szerinti államban használt egyedi referenciaszám követ, ha van ilyen) |
| XR | k | (külső azonosító betűk, a hajó oldalán feltüntetett szám) |
| LT (8) | n (9) | (a hajó földrajzi szélességi helyzete az üzenetküldés idején) |
| LG (8) | n (9) | (hajó földrajzi hosszúsági helyzete az üzenetküldés idején) |
| RA | k | (vonatkozó ICES-terület, ahol a halfogás történt) |
| CA | k | (az utolsó jelentés óta kifogott halfajok mennyisége szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve) |
| OB | n | (a fedélzeten a rakodótérben tárolt halak mennyisége, szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve) |
| DF | n | (az utolsó jelentés óta halászattal töltött napok száma) |
| DA | k | (üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva) |
| TI | k | (üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva) |
| MA | k | (hajóparancsnok neve) |
| ER | k | (= üzenet vége) |

1.3.

Hering és makréla halászata esetén a hajó az 1.1. pontban említett övezetbe való első belépésétől számított harmadik naptól kezdve háromnaponként, egyéb halfajok halászata esetén a hajó az 1.1. pontban említett övezetbe való első belépésétől számított hetedik naptól kezdve hetente „fogási jelentés” üzenetet küld, amelyben meghatározza a következőket:

SR

k

(= üzenet kezdete)

AD

k

XEU (= az Európai Bizottság részére)

SQ

k

(üzenet sorszáma a folyó évben)

TM

k

CAT (= „fogási jelentés”)

RC

k

(nemzetközi rádióhívójel)

TN

n

(halászati út sorszáma a folyó évben)

NA

n

(hajó neve)

IR

k

(lobogó szerinti állam hárombetűs ISO-országkódban megadva, amelyet adott esetben a lobogó szerinti államban használt egyedi referenciaszám követ, ha van ilyen)

XR

k

(külső azonosító betűk, a hajó oldalán feltüntetett szám)

LT (8)

n (9)

(a hajó földrajzi szélességi helyzete az üzenetküldés idején)

LG (8)

n (9)

(hajó földrajzi hosszúsági helyzete az üzenetküldés idején)

RA

k

(vonatkozó ICES-terület, ahol a halfogás történt)

CA

k

(az utolsó jelentés óta kifogott halfajok mennyisége szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve)

OB

n

(a fedélzeten a rakodótérben tárolt halak mennyisége, szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve)

DF

n

(az utolsó jelentés óta halászattal töltött napok száma)

DA

k

(üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva)

TI

k

(üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva)

MA

k

(hajóparancsnok neve)

ER

k

(= üzenet vége)

| 1.4. | Amennyiben a hajó a „fogás belépéskor” és a „fogás kilépéskor” üzenet küldése között átrakodást tervez, a „fogási jelentés” üzeneteken kívül „átrakodás” üzenetet is küld az átrakodási művelet megkezdése előtt 24 órával.







  SR | k | (= üzenet kezdete) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | k | XEU (= az Európai Bizottság részére) |
| SQ | k | (üzenet sorszáma a folyó évben) |
| TM | k | TRA (= „átrakodás”) |
| RC | k | (nemzetközi rádióhívójel) |
| TN | n | (halászati út sorszáma a folyó évben) |
| NA | n | (hajó neve) |
| IR | k | (a lobogó szerinti állam hárombetűs ISO-országkódban megadva, amelyet adott esetben a lobogó szerinti államban használt egyedi referenciaszám követ, ha van ilyen) |
| XR | k | (külső azonosító betűk, a hajó oldalán feltüntetett szám) |
| KG | k | (a be- vagy kirakodott halak fajonkénti mennyisége, szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve) |
| TT | k | (átvevő hajó nemzetközi rádióhívójele) |
| TF | k | (átadó hajó nemzetközi rádióhívójele) |
| LT (10) | k/n (11)
   (12) | (hajó becsült szélességi helyzete a tervezett átrakodás idején) |
| LG (10) | k/n (11)
   (12) | (a hajó becsült hosszúsági helyzete a tervezett átrakodás idején) |
| PD | k | (átrakodás tervezett dátuma) |
| PT | k | (átrakodás tervezett időpontja) |
| DA | k | (üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva) |
| TI | k | (üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva) |
| MA | k | (hajóparancsnok neve) |
| ER | k | (= üzenet vége) |

1.4.

Amennyiben a hajó a „fogás belépéskor” és a „fogás kilépéskor” üzenet küldése között átrakodást tervez, a „fogási jelentés” üzeneteken kívül „átrakodás” üzenetet is küld az átrakodási művelet megkezdése előtt 24 órával.

SR

k

(= üzenet kezdete)

AD

k

XEU (= az Európai Bizottság részére)

SQ

k

(üzenet sorszáma a folyó évben)

TM

k

TRA (= „átrakodás”)

RC

k

(nemzetközi rádióhívójel)

TN

n

(halászati út sorszáma a folyó évben)

NA

n

(hajó neve)

IR

k

(a lobogó szerinti állam hárombetűs ISO-országkódban megadva, amelyet adott esetben a lobogó szerinti államban használt egyedi referenciaszám követ, ha van ilyen)

XR

k

(külső azonosító betűk, a hajó oldalán feltüntetett szám)

KG

k

(a be- vagy kirakodott halak fajonkénti mennyisége, szükség esetén adatpárokban megadva: FAO-kód + élőtömeg-kilogrammban kifejezve, a legközelebb eső 100 kilogrammra kerekítve)

TT

k

(átvevő hajó nemzetközi rádióhívójele)

TF

k

(átadó hajó nemzetközi rádióhívójele)

LT (10)

k/n (11)
   (12)

(hajó becsült szélességi helyzete a tervezett átrakodás idején)

LG (10)

k/n (11)
   (12)

(a hajó becsült hosszúsági helyzete a tervezett átrakodás idején)

PD

k

(átrakodás tervezett dátuma)

PT

k

(átrakodás tervezett időpontja)

DA

k

(üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva)

TI

k

(üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva)

MA

k

(hajóparancsnok neve)

ER

k

(= üzenet vége)

2.   Az adatküldés formája

A fenti 1. pontban foglalt információkat a fentiekben meghatározott kódok és adatsorrend tiszteletben tartásával kell elküldeni, kivéve az alábbi 3.3. pont alkalmazása esetén; így különösen:

| — | a „VRONT” szövegnek az üzenet tárgysorában kell szerepelnie, |
| --- | --- |

—

a „VRONT” szövegnek az üzenet tárgysorában kell szerepelnie,

| — | valamennyi adatelemet új sorban kell feltüntetni, |
| --- | --- |

—

valamennyi adatelemet új sorban kell feltüntetni,

| — | az adat előtt – szóközzel elválasztva – a megfelelő kódnak kell állnia. |
| --- | --- |

—

az adat előtt – szóközzel elválasztva – a megfelelő kódnak kell állnia.

Példa (fiktív adatokkal):

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | PÉLDA A HAJÓ NEVÉRE |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | +65 321 |
| LG | –21 123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | PÉLDA A HAJÓPARANCSNOK NEVÉRE |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

PÉLDA A HAJÓ NEVÉRE

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

+65 321

LG

–21 123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

PÉLDA A HAJÓPARANCSNOK NEVÉRE

TI

1315

ER

3.   Kommunikációs rendszer

| 3.1. | Az 1. pontban meghatározott adatokat telexen (SAT COM C 420599543 FISH), elektronikus úton (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) vagy a 4. pontban felsorolt rádióállomások valamelyikén és a 2. pontban meghatározott formában kell továbbítani Brüsszelbe, az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.1.

Az 1. pontban meghatározott adatokat telexen (SAT COM C 420599543 FISH), elektronikus úton (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) vagy a 4. pontban felsorolt rádióállomások valamelyikén és a 2. pontban meghatározott formában kell továbbítani Brüsszelbe, az Európai Bizottságnak.

| 3.2. | Amennyiben vis maior esetén a hajóról nem lehet elküldeni az üzenetet, azt az adott hajó nevében egy másik hajó is elküldheti. |
| --- | --- |

3.2.

Amennyiben vis maior esetén a hajóról nem lehet elküldeni az üzenetet, azt az adott hajó nevében egy másik hajó is elküldheti.

| 3.3. | Amennyiben a lobogó szerinti állam megfelelő technikai képességgel rendelkezik arra, hogy a fenti üzeneteket működő hajói nevében az úgynevezett NAF-formátumban küldje, az adott lobogó szerinti állam – az említett állam és a Bizottság közötti kétoldalú megállapodás megkötése után – ezeket az információkat biztonságos adatküldési protokoll szerint küldi Brüsszelbe, az Európai Bizottságnak. Ebben az esetben az üzenetet (az AD adat után) – egyfajta borítékként – néhány további információval kell kiegészíteni:







  FR | m | (küldő fél ISO-3 országkódja) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | m | (az adott évre vonatkozó jelentés sorszáma) |
| RD | m | (üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva) |
| RT | m | (üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva) |

3.3.

Amennyiben a lobogó szerinti állam megfelelő technikai képességgel rendelkezik arra, hogy a fenti üzeneteket működő hajói nevében az úgynevezett NAF-formátumban küldje, az adott lobogó szerinti állam – az említett állam és a Bizottság közötti kétoldalú megállapodás megkötése után – ezeket az információkat biztonságos adatküldési protokoll szerint küldi Brüsszelbe, az Európai Bizottságnak. Ebben az esetben az üzenetet (az AD adat után) – egyfajta borítékként – néhány további információval kell kiegészíteni:

FR

m

(küldő fél ISO-3 országkódja)

RN

m

(az adott évre vonatkozó jelentés sorszáma)

RD

m

(üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva)

RT

m

(üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva)

Példa (a fenti adatokkal)

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/PÉLDA A HAJÓ NEVÉRE//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+65 321//LG/-21 123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/PÉLDA A HAJÓPARANCSNOK NEVÉRE//ER//

A lobogó szerinti állam „válaszüzenetet” kap, amely a következőket tartalmazza:

| SR | k | (= üzenet kezdete) |
| --- | --- | --- |
| AD | k | (lobogó szerinti állam ISO-3 országkódja) |
| FR | k | XEU (= az Európai Bizottság részére) |
| RN | k | (azon üzenet sorszáma a folyó évben, amelyre a „válaszüzenetet” küldik) |
| TM | k | RET (= „válasz”) |
| SQ | k | (az adott hajó eredeti üzenetének sorszáma a folyó évben) |
| RC | k | (az eredeti üzenetben említett nemzetközi rádióhívójel) |
| RS | k | (válasz státusa – ACK vagy NAK) |
| RE | k | (válaszhiba száma) |
| DA | k | (üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva) |
| TI | k | (üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva) |
| ER | k | (= üzenet vége) |

SR

k

(= üzenet kezdete)

AD

k

(lobogó szerinti állam ISO-3 országkódja)

FR

k

XEU (= az Európai Bizottság részére)

RN

k

(azon üzenet sorszáma a folyó évben, amelyre a „válaszüzenetet” küldik)

TM

k

RET (= „válasz”)

SQ

k

(az adott hajó eredeti üzenetének sorszáma a folyó évben)

RC

k

(az eredeti üzenetben említett nemzetközi rádióhívójel)

RS

k

(válasz státusa – ACK vagy NAK)

RE

k

(válaszhiba száma)

DA

k

(üzenetküldés dátuma ééééhhnn formátumban megadva)

TI

k

(üzenetküldés időpontja óópp formátumban megadva)

ER

k

(= üzenet vége)

4.   A rádióállomás neve

| Rádióállomás neve | Rádióállomás hívójele |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land’s End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Stockholm Radio | STOCKHOLM RADIO |
| Turku | OFK |

Rádióállomás neve

Rádióállomás hívójele

Lyngby

OXZ

Land’s End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Stockholm Radio

STOCKHOLM RADIO

Turku

OFK

5.   A fajok jelölésére használandó kódok

| Tízujjú nyálkásfejűhalak (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Érdes laposhal (Hipoglossoides platessoides) | PLA |
| Szardella (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Ördöghalak (Lophius spp.) | ANF |
| Ezüstlazac (Argentina stilus) | ARU |
| Aranyosfejű hal (Brama brama) | POA |
| Óriáscápa (Cetorinhus maximus) | BSK |
| Fekete abroncshal (Aphanopus carbo) | BSF |
| Kék menyhal (Molva dypterygia) | BLI |
| Kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) | WHB |
| A Xiphopenaeus nembe tartozó garnélafaj (Xiphopenaeus kroyeri) | BOB |
| Közönséges tőkehal (Gadus morhua) | COD |
| Homoki garnéla (Crangon crangon) | CSH |
| Kalmárok (Loligo spp.) | SQC |
| Tüskéscápa (Squalus acanthias) | DGS |
| Villás tőkehalak (Phycis spp.) | FOR |
| Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Foltos tőkehal (Melangorammus aeglefinus) | HAD |
| Szürke tőkehal (Merluccius merluccius) | HKE |
| Óriás laposhal (Hippoglossus hippoglossus) | HAL |
| Hering (Clupea harengus) | HER |
| Fattyúmakréla (Trachurus trachurus) | HOM |
| Északi menyhal (Molva molva) | LIN |
| Makréla (Scomber scombrus) | MAC |
| Rombuszhalak (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Norvég garnéla (Pandalus borealis) | PRA |
| Norvég homár (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Norvég tőkehal (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Atlanti tükörhal (Hoplostethus atlanticus) | ORY |
| Egyéb | OTH |
| Sima lepényhal (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Sávos tőkehal (Pollachius pollachius) | POL |
| Heringcápa (Lamma nasus) | POR |
| Vörös álsügérek (Sebastes spp.) | RED |
| Nagyszemű vörösdurbincs (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris) | RNG |
| Fekete tőkehal (Pollachius virens) | POK |
| Lazac (Salmo salar) | SAL |
| Homoki angolnák (Ammodytes spp.) | SAN |
| Szardínia (Sardina pilchardus) | PIL |
| Cápa (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Ostorosgarnéla-félék (Penaeidae) | PEZ |
| Spratt (Sprattus sprattus) | SPR |
| Sebeskalmárok (Illex spp.) | SQX |
| Tonhalfélék (Thunnidae) | TUN |
| Norvég menyhal (Brosme brosme) | USK |
| Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) | WHG |
| Sárgafarkú lepényhal (Limanda ferruginea) | YEL |

Tízujjú nyálkásfejűhalak (Beryx spp.)

ALF

Érdes laposhal (Hipoglossoides platessoides)

PLA

Szardella (Engraulis encrasicolus)

ANE

Ördöghalak (Lophius spp.)

ANF

Ezüstlazac (Argentina stilus)

ARU

Aranyosfejű hal (Brama brama)

POA

Óriáscápa (Cetorinhus maximus)

BSK

Fekete abroncshal (Aphanopus carbo)

BSF

Kék menyhal (Molva dypterygia)

BLI

Kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou)

WHB

A Xiphopenaeus nembe tartozó garnélafaj (Xiphopenaeus kroyeri)

BOB

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

COD

Homoki garnéla (Crangon crangon)

CSH

Kalmárok (Loligo spp.)

SQC

Tüskéscápa (Squalus acanthias)

DGS

Villás tőkehalak (Phycis spp.)

FOR

Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Foltos tőkehal (Melangorammus aeglefinus)

HAD

Szürke tőkehal (Merluccius merluccius)

HKE

Óriás laposhal (Hippoglossus hippoglossus)

HAL

Hering (Clupea harengus)

HER

Fattyúmakréla (Trachurus trachurus)

HOM

Északi menyhal (Molva molva)

LIN

Makréla (Scomber scombrus)

MAC

Rombuszhalak (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Norvég garnéla (Pandalus borealis)

PRA

Norvég homár (Nephrops norvegicus)

NEP

Norvég tőkehal (Trisopterus esmarkii)

NOP

Atlanti tükörhal (Hoplostethus atlanticus)

ORY

Egyéb

OTH

Sima lepényhal (Pleuronectes platessa)

PLE

Sávos tőkehal (Pollachius pollachius)

POL

Heringcápa (Lamma nasus)

POR

Vörös álsügérek (Sebastes spp.)

RED

Nagyszemű vörösdurbincs (Pagellus bogaraveo)

SBR

Gránátoshal (Coryphaenoides rupestris)

RNG

Fekete tőkehal (Pollachius virens)

POK

Lazac (Salmo salar)

SAL

Homoki angolnák (Ammodytes spp.)

SAN

Szardínia (Sardina pilchardus)

PIL

Cápa (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Ostorosgarnéla-félék (Penaeidae)

PEZ

Spratt (Sprattus sprattus)

SPR

Sebeskalmárok (Illex spp.)

SQX

Tonhalfélék (Thunnidae)

TUN

Norvég menyhal (Brosme brosme)

USK

Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus)

WHG

Sárgafarkú lepényhal (Limanda ferruginea)

YEL

6.   A vonatkozó területek jelölésére használandó kódok

| 02A. | ICES IIa körzet – Norvég-tenger |
| --- | --- |
| 02B. | ICES IIb körzet – a Spitzbergák és a Medve-sziget |
| 03A. | ICES IIIa körzet – Skagerrak és Kattegat |
| 03B. | ICES IIIb körzet – az Øresund |
| 03C. | ICES IIIc körzet – a Bæltek |
| 03D. | ICES IIId körzet – Balti-tenger |
| 04A. | ICES IVa körzet – az Északi-tenger északi része |
| 04B. | ICES IVb körzet – az Északi-tenger középső része |
| 04C. | ICES IVc körzet – az Északi-tenger déli része |
| 05A. | ICES Va körzet – Izland halászterülete |
| 05B. | ICES Vb1, Vb2 körzet – a Feröer szigetek halászterülete |
| 06A. | ICES VIa körzet – Skócia és Észak-Írország északnyugati partvidéke |
| 06B. | ICES VIb körzet – Rockalli-pad |
| 07A. | ICES VIIa körzet – Ír-tenger |
| 07B. | ICES VIIb körzet – az Írországtól nyugatra lévő terület |
| 07C. | ICES VIIc körzet – Porcupine-pad |
| 07D. | ICES VIId körzet – a La Manche csatorna keleti része |
| 07E. | ICES VIIe körzet – a La Manche csatorna nyugati része |
| 07F. | ICES VIIf körzet – Bristoli-csatorna |
| 07G. | ICES VIIg körzet – a Kelta-tenger északi része |
| 07H. | ICES VIIh körzet – a Kelta-tenger déli része |
| 07J. | ICES VIIj körzet – az Írországtól délkeletre fekvő terület keleti része |
| 07K. | ICES VIIk körzet – az Írországtól délkeletre fekvő terület nyugati része |
| 08A. | ICES VIIIa körzet – Vizcayai-öböl – észak |
| 08B. | ICES VIIIb körzet – Vizcayai-öböl – középső terület |
| 08C. | ICES VIIIc körzet – Vizcayai-öböl – dél |
| 08D. | ICES VIIId körzet – Vizcayai-öböl – nyílt vízi terület |
| 08E. | ICES VIIIe körzet – Vizcayai-öböl – nyugat |
| 09A. | ICES IXa körzet – portugál vizek – kelet |
| 09B. | ICES IXb körzet – portugál vizek – nyugat |
| 14A. | ICES XIVa körzet – a Grönlandtól északkeletre fekvő terület |
| 14B. | ICES XIVa körzet – a Grönlandtól délkeletre fekvő terület |

02A.

ICES IIa körzet – Norvég-tenger

02B.

ICES IIb körzet – a Spitzbergák és a Medve-sziget

03A.

ICES IIIa körzet – Skagerrak és Kattegat

03B.

ICES IIIb körzet – az Øresund

03C.

ICES IIIc körzet – a Bæltek

03D.

ICES IIId körzet – Balti-tenger

04A.

ICES IVa körzet – az Északi-tenger északi része

04B.

ICES IVb körzet – az Északi-tenger középső része

04C.

ICES IVc körzet – az Északi-tenger déli része

05A.

ICES Va körzet – Izland halászterülete

05B.

ICES Vb1, Vb2 körzet – a Feröer szigetek halászterülete

06A.

ICES VIa körzet – Skócia és Észak-Írország északnyugati partvidéke

06B.

ICES VIb körzet – Rockalli-pad

07A.

ICES VIIa körzet – Ír-tenger

07B.

ICES VIIb körzet – az Írországtól nyugatra lévő terület

07C.

ICES VIIc körzet – Porcupine-pad

07D.

ICES VIId körzet – a La Manche csatorna keleti része

07E.

ICES VIIe körzet – a La Manche csatorna nyugati része

07F.

ICES VIIf körzet – Bristoli-csatorna

07G.

ICES VIIg körzet – a Kelta-tenger északi része

07H.

ICES VIIh körzet – a Kelta-tenger déli része

07J.

ICES VIIj körzet – az Írországtól délkeletre fekvő terület keleti része

07K.

ICES VIIk körzet – az Írországtól délkeletre fekvő terület nyugati része

08A.

ICES VIIIa körzet – Vizcayai-öböl – észak

08B.

ICES VIIIb körzet – Vizcayai-öböl – középső terület

08C.

ICES VIIIc körzet – Vizcayai-öböl – dél

08D.

ICES VIIId körzet – Vizcayai-öböl – nyílt vízi terület

08E.

ICES VIIIe körzet – Vizcayai-öböl – nyugat

09A.

ICES IXa körzet – portugál vizek – kelet

09B.

ICES IXb körzet – portugál vizek – nyugat

14A.

ICES XIVa körzet – a Grönlandtól északkeletre fekvő terület

14B.

ICES XIVa körzet – a Grönlandtól délkeletre fekvő terület

---

(1)  A halászati út olyan hajóút, amely akkor veszi kezdetét, amikor a halászati céllal közlekedő hajó belép abba a közösségi tagállamok partjaitól számított, 200 tengeri mérföld széles övezetbe, amelyre vonatkoznak a közösségi halászati szabályok, és akkor ér véget, amikor a hajó távozik az adott övezetből.

(2)  k = kötelező.

(3)  n = nem kötelező.

(4)  LT, LG: három tizedesjegy pontossággal kell meghatározni.

(5)  Nem kötelező, ha a hajót műholdak segítségével nyomon követik.

(6)  LT, LG: három tizedesjegy pontossággal kell meghatározni.

(7)  Nem kötelező, ha a hajót műholdak segítségével nyomon követik.

(8)  LT, LG: három tizedesjegy pontossággal kell meghatározni.

(9)  Nem kötelező, ha a hajót műholdak segítségével nyomon követik.

(10)  LT, LG: három tizedesjegy pontossággal kell meghatározni.

(11)  Nem kötelező, ha a hajót műholdak segítségével nyomon követik.

(12)  A fogadó hajó számára nem kötelező.

---

IV. MELLÉKLET

AZ UNIÓS VIZEKEN KÉK PUHATŐKEHALRA ÉS MAKRÉLÁRA HALÁSZNI SZÁNDÉKOZÓ HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

I.   RÉSZ

Az uniós vizeken kék puhatőkehalra halászni szándékozó harmadik országbeli hajókra vonatkozó rendelkezések

| a) | Azon hajók, amelyek fedélzetén már tárolnak fogást, csak az érintett part menti tagállam illetékes hatósága engedélyének kézhezvételét követően kezdhetik meg halászati útjukat. Legalább négy órával az uniós vizekre való belépést megelőzően a hajóparancsnok értesíti az alábbi halászati felügyelő központok közül a megfelelőt:






  i. | Egyesült Királyság (Edinburgh), e-mailben, az alábbi címen: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vagy telefonon (+ 44 1312719700); vagy |
| --- | --- | --- |

a)

Azon hajók, amelyek fedélzetén már tárolnak fogást, csak az érintett part menti tagállam illetékes hatósága engedélyének kézhezvételét követően kezdhetik meg halászati útjukat. Legalább négy órával az uniós vizekre való belépést megelőzően a hajóparancsnok értesíti az alábbi halászati felügyelő központok közül a megfelelőt:

i.

Egyesült Királyság (Edinburgh), e-mailben, az alábbi címen: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vagy telefonon (+ 44 1312719700); vagy

| ii. | Írország (Haulbowline), e-mailben, az alábbi címen: nscstaff@eircom.net vagy telefonon (+ 353 872365998). |
| --- | --- |

ii.

Írország (Haulbowline), e-mailben, az alábbi címen: nscstaff@eircom.net vagy telefonon (+ 353 872365998).

Az értesítésben meg kell adni a hajó nevét, nemzetközi rádióhívójelét, kikötői azonosító betű- és számjelzését (PLN), a rakomány fajonkénti összmennyiségét, annak a helynek a koordinátáit (hosszúság/szélesség), ahol a hajóparancsnok becslése szerint a hajó belép az uniós vizekre, valamint azt a területet, amelyen a hajóparancsnok a halászat megkezdését tervezi. A hajó nem kezdheti meg a halászatot mindaddig, amíg az értesítés beérkezését nem nyugtázzák, és meg nem történik az arra vonatkozó utasítások kézhezvétele, hogy a hajóparancsnoknak ellenőrzésre kell-e bocsátania a hajót, vagy sem. Valamennyi igazolást egyéni azonosító számmal kell ellátni, amelyet a hajóparancsnok a halászati út végéig megőriz.

A tengeren végezhető ellenőrzések ellenére az illetékes hatóságok kellően indokolt esetben kötelezhetik a hajóparancsnokot arra, hogy hajóját a kikötőben ellenőrzésre bocsássa.

| b) | Az uniós vizekre fogás nélkül belépő hajók mentesülnek az a) pontban meghatározott követelmények alól. |
| --- | --- |

b)

Az uniós vizekre fogás nélkül belépő hajók mentesülnek az a) pontban meghatározott követelmények alól.

| c) | A halászati út akkor tekinthető befejezettnek, amikor a hajó elhagyja az uniós vizeket vagy behajózik egy uniós kikötőbe, ahol a teljes fogást kirakodják.
  A hajók csak akkor hagyhatják el az uniós vizeket, ha már áthaladtak az alábbi ellenőrzési területek egyikén:






  A. | a 48 E2 ICES-négyszög a VIa övezetben; |
| --- | --- | --- |

c)

A halászati út akkor tekinthető befejezettnek, amikor a hajó elhagyja az uniós vizeket vagy behajózik egy uniós kikötőbe, ahol a teljes fogást kirakodják.

A hajók csak akkor hagyhatják el az uniós vizeket, ha már áthaladtak az alábbi ellenőrzési területek egyikén:

A.

a 48 E2 ICES-négyszög a VIa övezetben;

| B. | a 46 E6 ICES-négyszög a VIa övezetben; |
| --- | --- |

B.

a 46 E6 ICES-négyszög a VIa övezetben;

| C. | a 48 E8, 49 E8 vagy az 50 E8 ICES-négyszög a IVa övezetben. |
| --- | --- |

C.

a 48 E8, 49 E8 vagy az 50 E8 ICES-négyszög a IVa övezetben.

A hajóparancsnok legalább négy órával a fent említett ellenőrzési területek egyikére való belépés előtt értesíti az edinburghi halászati felügyelő központot az 1. pontban meghatározott e-mail címen vagy telefonszámon. Az értesítésben meg kell adni a hajó nevét, nemzetközi rádióhívójelét, kikötői azonosító betű- és számjelzését (PLN), a rakomány fajonkénti összmennyiségét, valamint az ellenőrzési területet, amelyen a hajó áthaladni szándékozik.

A hajó nem hagyhatja el az ellenőrzési területet mindaddig, amíg az értesítés beérkezését nem nyugtázzák, és meg nem történik az arra vonatkozó utasítások kézhezvétele, hogy a hajóparancsnoknak ellenőrzésre kell-e bocsátania a hajót, vagy sem. Valamennyi igazolást egyéni azonosító számmal kell ellátni, amelyet a hajóparancsnok mindaddig megőriz, amíg a hajó el nem hagyja az uniós vizeket.

A tengeren végezhető ellenőrzések ellenére az illetékes hatóságok kellően indokolt esetben kötelezhetik a hajóparancsnokot hajójának Lerwick vagy Scrabster kikötőjében való ellenőrzésre bocsátására.

II.   RÉSZ

Az uniós vizeken makrélára halászni szándékozó harmadik országbeli hajókra vonatkozó rendelkezések

| a) | A hajók csak az érintett part menti tagállam illetékes hatósága engedélyének kézhezvételét követően kezdhetik meg halászati útjukat. Az ilyen hajók csak akkor léphetnek be az uniós vizekre, ha már áthaladtak az alábbi ellenőrzési területek egyikén: | a 48 E2 ICES-négyszög a VIa körzetben, |
| --- | --- | --- |

a)

A hajók csak az érintett part menti tagállam illetékes hatósága engedélyének kézhezvételét követően kezdhetik meg halászati útjukat. Az ilyen hajók csak akkor léphetnek be az uniós vizekre, ha már áthaladtak az alábbi ellenőrzési területek egyikén:

a 48 E2 ICES-négyszög a VIa körzetben,

| | a 50 F1 ICES-négyszög a IVa körzetben, |
| --- | --- |

a 50 F1 ICES-négyszög a IVa körzetben,

| | a 46 F1 ICES-négyszög a IVa körzetben. |
| --- | --- |

a 46 F1 ICES-négyszög a IVa körzetben.

Az uniós vizekre történő belépéskor legalább négy órával az ellenőrzési területre való belépést megelőzően a hajóparancsnok értesíti az egyesült királyságbeli halászati felügyelő központot a következő e-mail címen: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk vagy telefonon (+ 44 1312719700).

Az értesítésben meg kell adni a hajó nevét, nemzetközi rádióhívójelét, kikötői azonosító betű- és számjelzését (PLN), a rakomány fajonkénti összmennyiségét, valamint az ellenőrzési területet, amelyen keresztül a hajó be fog lépni az uniós vizekre. A hajó nem kezdheti meg a halászatot mindaddig, amíg az értesítés beérkezését nem nyugtázzák, és meg nem történik az arra vonatkozó utasítások kézhezvétele, hogy a hajóparancsnoknak ellenőrzésre kell-e bocsátania a hajót, vagy sem. Valamennyi igazolást egyéni azonosító számmal kell ellátni, amelyet a hajóparancsnok a halászati út végéig megőriz.

| b) | Az uniós vizekre fogás nélkül belépő hajók mentesülnek az a) pontban meghatározott követelmények alól. |
| --- | --- |

b)

Az uniós vizekre fogás nélkül belépő hajók mentesülnek az a) pontban meghatározott követelmények alól.

| c) | A halászati út akkor tekinthető befejezettnek, amikor a hajó elhagyja az uniós vizeket vagy behajózik egy uniós kikötőbe, ahol a teljes fogást kirakodják.
  A hajók csak akkor hagyhatják el az uniós vizeket, ha már áthaladtak az ellenőrzési területek egyikén.
  Az uniós vizek elhagyásakor a hajóparancsnok legalább két órával az ellenőrzési területek egyikére való belépés előtt értesíti az edinburghi halászati felügyelő központot az a) pontban meghatározott e-mail címen vagy telefonszámon.
  Az értesítésben meg kell adni a hajó nevét, nemzetközi rádióhívójelét, kikötői azonosító betű- és számjelzését (PLN), a rakomány fajonkénti összmennyiségét, valamint az ellenőrzési területet, amelyen a hajó áthaladni szándékozik. A hajó nem hagyhatja el az ellenőrzési területet mindaddig, amíg az értesítés beérkezését nem nyugtázzák, és meg nem történik az arra vonatkozó utasítások kézhezvétele, hogy a hajóparancsnoknak ellenőrzésre kell-e bocsátania a hajót, vagy sem. Valamennyi igazolást egyéni azonosító számmal kell ellátni, amelyet a hajóparancsnok mindaddig megőriz, amíg a hajó el nem hagyja az uniós vizeket. |
| --- | --- |

c)

A halászati út akkor tekinthető befejezettnek, amikor a hajó elhagyja az uniós vizeket vagy behajózik egy uniós kikötőbe, ahol a teljes fogást kirakodják.

A hajók csak akkor hagyhatják el az uniós vizeket, ha már áthaladtak az ellenőrzési területek egyikén.

Az uniós vizek elhagyásakor a hajóparancsnok legalább két órával az ellenőrzési területek egyikére való belépés előtt értesíti az edinburghi halászati felügyelő központot az a) pontban meghatározott e-mail címen vagy telefonszámon.

Az értesítésben meg kell adni a hajó nevét, nemzetközi rádióhívójelét, kikötői azonosító betű- és számjelzését (PLN), a rakomány fajonkénti összmennyiségét, valamint az ellenőrzési területet, amelyen a hajó áthaladni szándékozik. A hajó nem hagyhatja el az ellenőrzési területet mindaddig, amíg az értesítés beérkezését nem nyugtázzák, és meg nem történik az arra vonatkozó utasítások kézhezvétele, hogy a hajóparancsnoknak ellenőrzésre kell-e bocsátania a hajót, vagy sem. Valamennyi igazolást egyéni azonosító számmal kell ellátni, amelyet a hajóparancsnok mindaddig megőriz, amíg a hajó el nem hagyja az uniós vizeket.

---

| 11.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/24

---

A BIZOTTSÁG 202/2010/EU RENDELETE

(2010. március 10.)

a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikák terjesztéséről szóló 6/2003/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. május 25-i 1172/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | Indokolt az 1172/98/EK rendelet tárgyát képező, a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatokat a lehető legteljesebb mértékben felhasználni, ugyanakkor azonban tiszteletben kell tartani az egyedi adatok bizalmas jellegét is. |
| --- | --- |

(1)

Indokolt az 1172/98/EK rendelet tárgyát képező, a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatokat a lehető legteljesebb mértékben felhasználni, ugyanakkor azonban tiszteletben kell tartani az egyedi adatok bizalmas jellegét is.

| (2) | A közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 833/2007/EK bizottsági rendelet (2) 2008-tól részletes adatokat tesz elérhetővé a belföldi és nemzetközi közúti teherforgalom indulási és érkezési helyeiről. |
| --- | --- |

(2)

A közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 833/2007/EK bizottsági rendelet (2) 2008-tól részletes adatokat tesz elérhetővé a belföldi és nemzetközi közúti teherforgalom indulási és érkezési helyeiről.

| (3) | A belföldi és nemzetközi indulási és érkezési helyekre vonatkozó adatokat a tagállamok rendelkezésére kell bocsátani, hogy a közúti szállítások statisztikai lefedettségét nemzeti szinten teljessé tehessék. |
| --- | --- |

(3)

A belföldi és nemzetközi indulási és érkezési helyekre vonatkozó adatokat a tagállamok rendelkezésére kell bocsátani, hogy a közúti szállítások statisztikai lefedettségét nemzeti szinten teljessé tehessék.

| (4) | Az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott elv szerint a kutatók és az általános értelemben vett tudományos közösség számára – tudományos célokra – hozzáférést kell biztosítani az 1172/98/EK rendelet szerint a Bizottsághoz (Eurostat) továbbított adatokhoz. |
| --- | --- |

(4)

Az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott elv szerint a kutatók és az általános értelemben vett tudományos közösség számára – tudományos célokra – hozzáférést kell biztosítani az 1172/98/EK rendelet szerint a Bizottsághoz (Eurostat) továbbított adatokhoz.

| (5) | Ezért a 6/2003/EK rendeletet (4) ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 6/2003/EK rendeletet (4) ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 6/2003/EK rendelet melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 163., 1998.6.6., 1. o.

1

(2)  HL L 185., 2007.7.17., 9. o.

2

(3)  HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

3

(4)  HL L 1., 2003.1.4., 45. o.

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A TERJESZTENDŐ TÁBLÁZATOK JEGYZÉKE

A.   A meglévő táblázatok folyamatossága

A folyamatosság biztosítása érdekében a Bizottság (Eurostat) terjesztheti a meglévő táblázatokat.

B.   Fő táblázatok

Az alábbi táblázatok és táblázatrészek terjesztése lehetséges.

| Táblázat | Megnevezés
  1. megjegyzés | Tárgyidőszak | Egységek
  2. megjegyzés | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1. | A tevékenység összefoglalása a műveletek típusa és a szállítás típusa szerint | Év, negyedév | 1 000 t
  Millió tonnakilométer
  Járműkilométer | 3. megjegyzés |
| B2. | Szállítás a művelet típusa szerint | Év, negyedév | 1 000 t
  Millió tonnakilométer | 3. megjegyzés |
| B3. | Szállítás az áruk típusa szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer | |
| B4.1. | Nemzetközi szállítás a berakodási és kirakodási ország szerint (az összes adatszolgáltató ország együttesen) | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer | |
| B4.2. | Mint a B4.1. táblázat, de az áruk típusa szerinti további bontásban | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer | |
| B4.3. | Nemzetközi szállítás a berakodási és kirakodási ország szerint (az adatszolgáltató országok szerinti bontásban) | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer | |
| B4.4. | Mint a B4.3. táblázat, de az áruk típusa szerinti további bontásban | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer | |
| B5.1. | Szállítás a berakodási régió szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer
  Forgalom | 4. megjegyzés |
| B5.2. | Szállítás a kirakodási régió szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer
  Forgalom | 4. megjegyzés |
| B6.1. | Szállítás távolsági osztályok szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B6.2. | Mint a B6.1. táblázat, de az árutípusok szerinti további bontásban | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B7. | Szállítás tengelykonfiguráció szerint | Év | Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B8. | Szállítás a jármű kora szerint | Év | Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B9. | Szállítás a jármű megengedett össztömege szerint | Év | Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B10. | Szállítás a jármű teherbírása szerint | Év | Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B11. | Szállítás NACE-ágak szerint | Év | Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B12. | Járműforgalom, megrakott és üres | Év | Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B13.1. | Átmenő járműforgalom tranzitországok szerint, megrakott/üres jármű szerint és a jármű megengedett össztömege szerint (összesen az összes adatszolgáltató országra) | Év, negyedév | 1 000 t
  Forgalom | |
| B13.2. | Átmenő járműforgalom tranzitországonként (az adatszolgáltató országok szerinti bontásban) | Év | 1 000 t
  Forgalom | |
| B14. | Veszélyes áruk szállítása a veszélyes áruk típusa szerint | Év | Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B15. | Szállítás a rakomány típusa szerint | Év | Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B16. | Szállítás a rakomány típusa és a távolsági osztályok szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer
  Millió járműkilométer
  Forgalom | |
| B17. | Belföldi szállítás a berakodás és a kirakodás régiója szerint, az adatszolgáltató országok szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer
  Forgalom | 5. megjegyzés |
| B18. | Nemzetközi szállítás a berakodás és kirakodás régiója szerint, az összes adatszolgáltató ország együttesen | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer
  Forgalom | 6. megjegyzés |
| 1. megjegyzés: | Ahol nincs másként jelölve, a táblázatok az adatszolgáltató ország szerinti bontást tartalmazzák. |

Táblázat

Megnevezés

1. megjegyzés

Tárgyidőszak

Egységek

2. megjegyzés

Megjegyzések

B1.

A tevékenység összefoglalása a műveletek típusa és a szállítás típusa szerint

Év, negyedév

1 000 t

Millió tonnakilométer

Járműkilométer

3. megjegyzés

B2.

Szállítás a művelet típusa szerint

Év, negyedév

1 000 t

Millió tonnakilométer

3. megjegyzés

B3.

Szállítás az áruk típusa szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

B4.1.

Nemzetközi szállítás a berakodási és kirakodási ország szerint (az összes adatszolgáltató ország együttesen)

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

B4.2.

Mint a B4.1. táblázat, de az áruk típusa szerinti további bontásban

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

B4.3.

Nemzetközi szállítás a berakodási és kirakodási ország szerint (az adatszolgáltató országok szerinti bontásban)

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

B4.4.

Mint a B4.3. táblázat, de az áruk típusa szerinti további bontásban

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

B5.1.

Szállítás a berakodási régió szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

Forgalom

4. megjegyzés

B5.2.

Szállítás a kirakodási régió szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

Forgalom

4. megjegyzés

B6.1.

Szállítás távolsági osztályok szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B6.2.

Mint a B6.1. táblázat, de az árutípusok szerinti további bontásban

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B7.

Szállítás tengelykonfiguráció szerint

Év

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B8.

Szállítás a jármű kora szerint

Év

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B9.

Szállítás a jármű megengedett össztömege szerint

Év

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B10.

Szállítás a jármű teherbírása szerint

Év

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B11.

Szállítás NACE-ágak szerint

Év

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B12.

Járműforgalom, megrakott és üres

Év

Millió járműkilométer

Forgalom

B13.1.

Átmenő járműforgalom tranzitországok szerint, megrakott/üres jármű szerint és a jármű megengedett össztömege szerint (összesen az összes adatszolgáltató országra)

Év, negyedév

1 000 t

Forgalom

B13.2.

Átmenő járműforgalom tranzitországonként (az adatszolgáltató országok szerinti bontásban)

Év

1 000 t

Forgalom

B14.

Veszélyes áruk szállítása a veszélyes áruk típusa szerint

Év

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B15.

Szállítás a rakomány típusa szerint

Év

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B16.

Szállítás a rakomány típusa és a távolsági osztályok szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

Millió járműkilométer

Forgalom

B17.

Belföldi szállítás a berakodás és a kirakodás régiója szerint, az adatszolgáltató országok szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

Forgalom

5. megjegyzés

B18.

Nemzetközi szállítás a berakodás és kirakodás régiója szerint, az összes adatszolgáltató ország együttesen

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

Forgalom

6. megjegyzés

1. megjegyzés:

Ahol nincs másként jelölve, a táblázatok az adatszolgáltató ország szerinti bontást tartalmazzák.

| 2. megjegyzés: | Az alábbi értékeket minden táblázathoz kiszámítják: | 1 000 t, |
| --- | --- | --- |

2. megjegyzés:

Az alábbi értékeket minden táblázathoz kiszámítják:

1 000 t,

| | millió tonnakilométer, |
| --- | --- |

millió tonnakilométer,

| | millió járműkilométer (megrakott és üres), |
| --- | --- |

millió járműkilométer (megrakott és üres),

| | forgalom (megrakott és üres), |
| --- | --- |

forgalom (megrakott és üres),

| | a táblázatcella kiszámításához használt járműadatok száma. |
| --- | --- |

a táblázatcella kiszámításához használt járműadatok száma.

Ez az oszlop tünteti fel a felhasználóknak általában megadott értékeket. Egyéb értékek és egységek is terjeszthetők, ha a felhasználók kérik.

A felhasználók igénye szerint a táblázatok a megtett utakhoz kapcsolódó változókon (az A2 adatsorozatokból származó információk) vagy az árukkal kapcsolatos műveleteken (az A3 adatsorozatokból származó információk) (lásd az 1172/98/EK rendeletet) is alapulhatnak. A forgalmat ezért a megtett utak számával vagy az alapvető szállítási műveletek számával kell kifejezni. Az átmenő forgalmat ezzel a névvel kell jelölni.

| 3. megjegyzés: | A művelet típusát az alábbiak szerint kell lebontani:
  —   belföldi utak: a berakodás és a kirakodás helye is az adatszolgáltató országban van,
  —   nemzetközi utak: a berakodás vagy a kirakodás helye, vagy mindkettő az adatszolgáltató országtól eltérő országokban van (= a következő négy kategória összege)
  (amelyből)
  —   kifelé (az adatszolgáltató országban berakott áruk): az út az adatszolgáltató országban kezdődik, máshol végződik,
  —   befelé (az adatszolgáltató országban kirakott áruk): az út máshol kezdődik, az adatszolgáltató országban végződik,
  —   átmenő forgalom: az adatszolgáltató országtól eltérő két ország közötti út,
  —   kabotázs: az adatszolgáltató országtól eltérő országon belüli két hely közötti út. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

A művelet típusát az alábbiak szerint kell lebontani:

—   belföldi utak: a berakodás és a kirakodás helye is az adatszolgáltató országban van,

—   nemzetközi utak: a berakodás vagy a kirakodás helye, vagy mindkettő az adatszolgáltató országtól eltérő országokban van (= a következő négy kategória összege)

(amelyből)

—   kifelé (az adatszolgáltató országban berakott áruk): az út az adatszolgáltató országban kezdődik, máshol végződik,

—   befelé (az adatszolgáltató országban kirakott áruk): az út máshol kezdődik, az adatszolgáltató országban végződik,

—   átmenő forgalom: az adatszolgáltató országtól eltérő két ország közötti út,

—   kabotázs: az adatszolgáltató országtól eltérő országon belüli két hely közötti út.

| 4. megjegyzés: | A berakodás vagy kirakodás régiójára vonatkozó adatokat NUTS-3 szinten kell közzétenni. |
| --- | --- |

4. megjegyzés:

A berakodás vagy kirakodás régiójára vonatkozó adatokat NUTS-3 szinten kell közzétenni.

| 5. megjegyzés: | A belföldi szállítás tekintetében a berakodási vagy kirakodási helyeket NUTS-2 szinten kell közzétenni. |
| --- | --- |

5. megjegyzés:

A belföldi szállítás tekintetében a berakodási vagy kirakodási helyeket NUTS-2 szinten kell közzétenni.

| 6. megjegyzés: | A nemzetközi szállítás tekintetében a berakodási vagy kirakodási helyeket NUTS-1 szinten kell közzétenni. |
| --- | --- |

6. megjegyzés:

A nemzetközi szállítás tekintetében a berakodási vagy kirakodási helyeket NUTS-1 szinten kell közzétenni.

C.   A kabotázsra vonatkozó táblázatok

Annak érdekében, hogy a kabotázsról a 3118/93/EGK tanácsi rendelet (1) alapján rendelkezésre állóval egyenértékű információt lehessen adni, az alábbi táblázatokat és táblázatrészeket lehet terjeszteni:

| | Megnevezés | Időszak | Egység |
| --- | --- | --- | --- |
| C1. | Az egyes adatszolgáltató országok fuvarozói által teljesített kabotázs, az adatszolgáltató országok szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer |
| C2. | Az összes adatszolgáltató ország fuvarozói által teljesített kabotázs, a kabotázs helyének országa szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer |
| C3. | Kabotázs az adatszolgáltató ország és a kabotázs helyének országa szerint | Év | 1 000 t
  Millió tonnakilométer |

Megnevezés

Időszak

Egység

C1.

Az egyes adatszolgáltató országok fuvarozói által teljesített kabotázs, az adatszolgáltató országok szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

C2.

Az összes adatszolgáltató ország fuvarozói által teljesített kabotázs, a kabotázs helyének országa szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

C3.

Kabotázs az adatszolgáltató ország és a kabotázs helyének országa szerint

Év

1 000 t

Millió tonnakilométer

D.   Táblázatok a tagállamok nemzeti hatóságai számára

Annak érdekében, hogy az adatszolgáltató országon kívüli tagállamok nemzeti hatóságai is teljes statisztikákat állíthassanak össze a nemzeti területükön folyó közúti szállítási műveletekről, a nemzeti hatóságok részére az alábbi összesített adatsorokat lehet megadni:

| | Megnevezés | Időszak | Az alábbiak szerint összesítve
  Megjegyzés | Egység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D1.1. | Nemzeti szintű szállítási műveletek (rakománnyal megtett utak) | Év | — | Adatszolgáltató ország |

Megnevezés

Időszak

Az alábbiak szerint összesítve

Megjegyzés

Egység

D1.1.

Nemzeti szintű szállítási műveletek (rakománnyal megtett utak)

Év

—

Adatszolgáltató ország

| — | Berakodási ország |
| --- | --- |

—

Berakodási ország

| — | Kirakodási ország |
| --- | --- |

—

Kirakodási ország

| — | Árutípus |
| --- | --- |

—

Árutípus

| — | Szállítási mód |
| --- | --- |

—

Szállítási mód

| — | Korosztály |
| --- | --- |

—

Korosztály

| — | Távolsági osztály |
| --- | --- |

—

Távolsági osztály

| — | Tengelykonfiguráció |
| --- | --- |

—

Tengelykonfiguráció

Tonna

Tonnakilométer

Járműkilométer

Forgalom

Járműadatok száma

D1.2.

Veszélyes áruk nemzeti szintű szállítási műveletei (rakománnyal megtett utak)

Év

| — | Adatszolgáltató ország |
| --- | --- |

—

Adatszolgáltató ország

| — | Berakodási ország |
| --- | --- |

—

Berakodási ország

| — | Kirakodási ország |
| --- | --- |

—

Kirakodási ország

| — | Veszélyes áruk |
| --- | --- |

—

Veszélyes áruk

| — | Szállítási mód |
| --- | --- |

—

Szállítási mód

Tonna

Tonnakilométer

Járműkilométer

Forgalom

Járműadatok száma

D2.

Nemzeti szintű szállítási műveletek (üresen megtett utak)

Év

| — | Adatszolgáltató ország |
| --- | --- |

—

Adatszolgáltató ország

| — | Származási ország |
| --- | --- |

—

Származási ország

| — | Rendeltetési ország |
| --- | --- |

—

Rendeltetési ország

| — | Szállítási mód |
| --- | --- |

—

Szállítási mód

| — | Korosztály |
| --- | --- |

—

Korosztály

| — | Távolsági osztály |
| --- | --- |

—

Távolsági osztály

Járműkilométer

Forgalom

Járműadatok száma

D3.1.

Regionális szintű szállítási műveletek (rakománnyal megtett utak)

Év

| — | Adatszolgáltató ország |
| --- | --- |

—

Adatszolgáltató ország

| — | Berakodási régió |
| --- | --- |

—

Berakodási régió

| — | Kirakodási régió |
| --- | --- |

—

Kirakodási régió

| — | Tengelykonfiguráció |
| --- | --- |

—

Tengelykonfiguráció

| — | Rakománytípus |
| --- | --- |

—

Rakománytípus

| — | Korosztály |
| --- | --- |

—

Korosztály

Tonna

Tonnakilométer

Járműkilométer

Forgalom

Járműadatok száma

D3.2.

Regionális szintű szállítási műveletek (rakománnyal megtett utak)

Év

| — | Adatszolgáltató ország |
| --- | --- |

—

Adatszolgáltató ország

| — | Berakodási régió |
| --- | --- |

—

Berakodási régió

| — | Árutípus |
| --- | --- |

—

Árutípus

| — | Tengelykonfiguráció |
| --- | --- |

—

Tengelykonfiguráció

| — | Korosztály |
| --- | --- |

—

Korosztály

Tonna

Tonnakilométer

Járműkilométer

Forgalom

Járműadatok száma

D3.3.

Regionális szintű szállítási műveletek (rakománnyal megtett utak)

Év

| — | Adatszolgáltató ország |
| --- | --- |

—

Adatszolgáltató ország

| — | Kirakodási régió |
| --- | --- |

—

Kirakodási régió

| — | Árutípus |
| --- | --- |

—

Árutípus

| — | Tengelykonfiguráció |
| --- | --- |

—

Tengelykonfiguráció

| — | Korosztály |
| --- | --- |

—

Korosztály

Tonna

Tonnakilométer

Járműkilométer

Forgalom

Járműadatok száma

D4.

Regionális szintű szállítási műveletek (üresen megtett utak)

Év

| — | Adatszolgáltató ország |
| --- | --- |

—

Adatszolgáltató ország

| — | Származási régió |
| --- | --- |

—

Származási régió

| — | Rendeltetési régió |
| --- | --- |

—

Rendeltetési régió

| — | Tengelykonfiguráció |
| --- | --- |

—

Tengelykonfiguráció

| — | Korosztály |
| --- | --- |

—

Korosztály

Járműkilométer

Forgalom

Járműadatok száma

D5.

Tranzitszállítás (rakománnyal és üresen megtett utak)

Év

| — | Tranzitország |
| --- | --- |

—

Tranzitország

| — | Adatszolgáltató ország |
| --- | --- |

—

Adatszolgáltató ország

| — | Rakománnyal/üresen |
| --- | --- |

—

Rakománnyal/üresen

| — | Származási régió |
| --- | --- |

—

Származási régió

| — | Rendeltetési régió |
| --- | --- |

—

Rendeltetési régió

Tonna

Forgalom

Járműadatok száma

| Megjegyzés: | A D-táblázatok esetében az alábbi osztályozásokat kell használni:
  —   szállítási mód saját: számlás/fuvardíjas,
  —   korosztály: három osztály,
  —   távolsági osztály: négy osztály,
  —   régió: NUTS-3,
  —   tengelykonfiguráció: járműtípusok szerint összesítve (tehergépkocsi, nyerges jármű és közúti járműszerelvény).” |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A D-táblázatok esetében az alábbi osztályozásokat kell használni:

—   szállítási mód saját: számlás/fuvardíjas,

—   korosztály: három osztály,

—   távolsági osztály: négy osztály,

—   régió: NUTS-3,

—   tengelykonfiguráció: járműtípusok szerint összesítve (tehergépkocsi, nyerges jármű és közúti járműszerelvény).”

---

(1)  HL L 279., 1993.11.12., 1. o.

1

---

| 11.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/29

---

A BIZOTTSÁG 203/2010/EU RENDELETE

(2010. március 10.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Irpinia – Colline dell’Ufita (OEM))

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét az „Irpinia – Colline dell’Ufita” elnevezés bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét az „Irpinia – Colline dell’Ufita” elnevezés bejegyzésére (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 160., 2009.7.14., 19. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.5. osztály   Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

OLASZORSZÁG

Irpinia – Colline dell’Ufita (OEM)

---

| 11.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/31

---

A BIZOTTSÁG 204/2010/EU RENDELETE

(2010. március 10.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 10-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 174,7 |
| JO | 64,0 |
| MA | 122,8 |
| TN | 159,4 |
| TR | 109,3 |
| ZZ | 126,0 |
| 0707 00 05 | EG | 227,8 |
| JO | 138,7 |
| MK | 134,1 |
| TR | 152,7 |
| ZZ | 163,3 |
| 0709 90 70 | JO | 80,1 |
| MA | 173,5 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 113,5 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | CL | 52,4 |
| EG | 43,1 |
| IL | 52,9 |
| MA | 53,7 |
| TN | 52,7 |
| TR | 60,1 |
| ZZ | 52,5 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 74,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | CA | 74,2 |
| CN | 76,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 111,3 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 71,3 |
| 0808 20 50 | AR | 86,3 |
| CL | 120,6 |
| CN | 60,3 |
| US | 95,6 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 91,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

174,7

JO

64,0

MA

122,8

TN

159,4

TR

109,3

ZZ

126,0

0707 00 05

EG

227,8

JO

138,7

MK

134,1

TR

152,7

ZZ

163,3

0709 90 70

JO

80,1

MA

173,5

TR

86,8

ZZ

113,5

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

CL

52,4

EG

43,1

IL

52,9

MA

53,7

TN

52,7

TR

60,1

ZZ

52,5

0805 50 10

EG

76,3

IL

74,8

MA

65,7

TR

61,9

ZZ

69,7

0808 10 80

CA

74,2

CN

76,4

MK

24,7

US

111,3

UY

70,1

ZZ

71,3

0808 20 50

AR

86,3

CL

120,6

CN

60,3

US

95,6

ZA

93,7

ZZ

91,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 11.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/33

---

A BIZOTTSÁG 205/2010/EU RENDELETE

(2010. március 10.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 199/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 199/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 11-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 10-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 60., 2010.3.10., 13. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. március 11-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 37,60 | 0,01 |
| 1701 11 90 (1) | 37,60 | 3,62 |
| 1701 12 10 (1) | 37,60 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,60 | 3,33 |
| 1701 91 00 (2) | 40,97 | 5,18 |
| 1701 99 10 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1701 99 90 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

37,60

0,01

1701 11 90 (1)

37,60

3,62

1701 12 10 (1)

37,60

0,00

1701 12 90 (1)

37,60

3,33

1701 91 00 (2)

40,97

5,18

1701 99 10 (2)

40,97

2,05

1701 99 90 (2)

40,97

2,05

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 11.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 61/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 61/35

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. március 10.)

a fenpirazaminnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe való lehetséges felvétele céljából részletes vizsgálatra benyújtott dokumentáció hiánytalanságának elvi elismeréséről

(az értesítés a C(2010) 1268. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/150/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK irányelv előírja, hogy össze kell állítani a növényvédő szerekben való felhasználásra engedélyezett hatóanyagok európai uniós jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK irányelv előírja, hogy össze kell állítani a növényvédő szerekben való felhasználásra engedélyezett hatóanyagok európai uniós jegyzékét.

| (2) | A Sumitomo Chemical 2009. szeptember 3-án Ausztria hatóságaihoz dokumentációt nyújtott be a fenpirazamin hatóanyagra vonatkozóan, a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányuló kérelemmel együtt. |
| --- | --- |

(2)

A Sumitomo Chemical 2009. szeptember 3-án Ausztria hatóságaihoz dokumentációt nyújtott be a fenpirazamin hatóanyagra vonatkozóan, a hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére irányuló kérelemmel együtt.

| (3) | Az osztrák hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy az előzetes vizsgálat alapján a szóban forgó hatóanyagra vonatkozó dokumentáció vélhetően megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A benyújtott dokumentáció egy, az adott hatóanyagot tartalmazó készítményre vonatkozóan vélhetően ugyancsak megfelel a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. Ezt követően, a 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a kérelmező továbbította a dokumentációt a Bizottságnak és a többi tagállamnak, valamint az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3)

Az osztrák hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy az előzetes vizsgálat alapján a szóban forgó hatóanyagra vonatkozó dokumentáció vélhetően megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. A benyújtott dokumentáció egy, az adott hatóanyagot tartalmazó készítményre vonatkozóan vélhetően ugyancsak megfelel a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. Ezt követően, a 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a kérelmező továbbította a dokumentációt a Bizottságnak és a többi tagállamnak, valamint az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságnak.

| (4) | E határozattal európai uniós szinten hivatalosan meg kell erősíteni, hogy a dokumentáció elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek, valamint legalább egy, az érintett hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer tekintetében az említett irányelv III. mellékletében előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

E határozattal európai uniós szinten hivatalosan meg kell erősíteni, hogy a dokumentáció elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében előírt adat- és információszolgáltatási követelményeknek, valamint legalább egy, az érintett hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer tekintetében az említett irányelv III. mellékletében előírt követelményeknek.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében meghatározott hatóanyagra vonatkozó, és a Bizottsághoz és a tagállamokhoz az e hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétele céljából benyújtott dokumentáció elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében megállapított adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

A dokumentáció – figyelemmel a javasolt felhasználásra – egy, a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer tekintetében megfelel a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében megállapított adat- és információszolgáltatási követelményeknek is.

2. cikk

A referens tagállam folytatja az 1. cikkben említett dokumentáció részletes vizsgálatát, és a Bizottságnak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2011. május 31-ig megküldi vizsgálatai következtetéseit, az 1. cikkben említett hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vagy a felvétel elutasítására és az ezzel kapcsolatos feltételekre vonatkozó ajánlásokkal együtt.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 10-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ E HATÁROZAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ HATÓANYAG

| Közhasználatú név, CIPAC-azonosítószám | Kérelmező | Kérelem dátuma | Referens tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| Fenpirazamin
  CIPAC-szám: még nem áll rendelkezésre | Sumitomo Chemical | 2009.9.3. | AT |

Közhasználatú név, CIPAC-azonosítószám

Kérelmező

Kérelem dátuma

Referens tagállam

Fenpirazamin

CIPAC-szám: még nem áll rendelkezésre

Sumitomo Chemical

2009.9.3.

AT

---