# Europeiska unionens L 41/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.041.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 41 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången16 februari 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.041.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 41

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången16 februari 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 130/2010 av den 15 februari 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 131/2010 av den 15 februari 2010 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 februari 2010 | 3 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut 2010/92/Gusp av den 15 februari 2010 om förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe | 6 |
| | | 2010/93/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 18 december 2009 om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn för perioden 2011–2013
  [delgivet med nr K(2009) 10121] | 8 |
| | | 2010/94/EU |
| | * | Beslut nr 1/2010 av gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 28 januari 2010 om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet | 72 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EU) nr 130/2010 av den 15 februari 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EU) nr 131/2010 av den 15 februari 2010 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 februari 2010

3

BESLUT

*

Rådets beslut 2010/92/Gusp av den 15 februari 2010 om förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe

6

2010/93/EU

*

Kommissionens beslut av den 18 december 2009 om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn för perioden 2011–2013
  [delgivet med nr K(2009) 10121]

[delgivet med nr K(2009) 10121]

8

2010/94/EU

*

Beslut nr 1/2010 av gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 28 januari 2010 om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet

72

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens beslut 2010/75/EU av den 5 februari 2010 om ett ekonomiskt bidrag från unionen till ett samordnat övervakningsprogram för förekomst av Listeria monocytogenes i vissa ätfärdiga livsmedel vilket ska genomföras i medlemsstaterna (EUT L 37 av den 10.2.2010) | 75 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens beslut 2010/75/EU av den 5 februari 2010 om ett ekonomiskt bidrag från unionen till ett samordnat övervakningsprogram för förekomst av Listeria monocytogenes i vissa ätfärdiga livsmedel vilket ska genomföras i medlemsstaterna (EUT L 37 av den 10.2.2010)

Listeria monocytogenes

EUT L 37 av den 10.2.2010

75

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 16.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 130/2010

av den 15 februari 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 februari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 februari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 126,1 |
| JO | 85,0 |
| MA | 86,2 |
| TN | 126,0 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 105,7 |
| 0707 00 05 | JO | 152,5 |
| MA | 83,3 |
| TR | 147,9 |
| ZZ | 127,9 |
| 0709 90 70 | IL | 247,1 |
| MA | 165,5 |
| TR | 152,3 |
| ZZ | 188,3 |
| 0709 90 80 | EG | 69,8 |
| MA | 131,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 57,4 |
| MA | 43,2 |
| TN | 51,6 |
| TR | 59,0 |
| ZZ | 52,2 |
| 0805 20 10 | IL | 149,6 |
| MA | 86,9 |
| TR | 77,2 |
| ZZ | 104,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,4 |
| EG | 57,3 |
| IL | 92,4 |
| JM | 106,6 |
| MA | 124,7 |
| PK | 32,3 |
| TR | 73,9 |
| ZZ | 77,7 |
| 0805 50 10 | EG | 74,5 |
| IL | 76,3 |
| MA | 58,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 68,8 |
| 0808 10 80 | CA | 97,5 |
| CL | 59,9 |
| CN | 66,0 |
| MK | 24,7 |
| US | 121,6 |
| ZZ | 73,9 |
| 0808 20 50 | CL | 75,8 |
| CN | 74,2 |
| US | 98,5 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 87,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

126,1

JO

85,0

MA

86,2

TN

126,0

TR

105,4

ZZ

105,7

0707 00 05

JO

152,5

MA

83,3

TR

147,9

ZZ

127,9

0709 90 70

IL

247,1

MA

165,5

TR

152,3

ZZ

188,3

0709 90 80

EG

69,8

MA

131,9

ZZ

100,9

0805 10 20

EG

49,6

IL

57,4

MA

43,2

TN

51,6

TR

59,0

ZZ

52,2

0805 20 10

IL

149,6

MA

86,9

TR

77,2

ZZ

104,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,4

EG

57,3

IL

92,4

JM

106,6

MA

124,7

PK

32,3

TR

73,9

ZZ

77,7

0805 50 10

EG

74,5

IL

76,3

MA

58,3

TR

66,0

ZZ

68,8

0808 10 80

CA

97,5

CL

59,9

CN

66,0

MK

24,7

US

121,6

ZZ

73,9

0808 20 50

CL

75,8

CN

74,2

US

98,5

ZA

100,3

ZZ

87,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 16.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 131/2010

av den 15 februari 2010

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 februari 2010

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 4 i den förordningen.

| (4) | De importtullar som ska gälla från och med den 16 februari 2010 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De importtullar som ska gälla från och med den 16 februari 2010 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 16 februari 2010 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I till den här förordningen på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 februari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 februari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 16 februari 2010

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete: av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 38,81 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 19,26 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 19,26 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 38,81 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete: av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

38,81

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

19,26

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

19,26

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

38,81

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 ska importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

1.2.2010-12.2.2010

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 149,01 | 102,36 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 169,44 | 159,44 | 139,44 | 98,10 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | 50,99 | 15,29 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | — | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

149,01

102,36

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

169,44

159,44

139,44

98,10

Tillägg för Mexikanska golfen

50,99

15,29

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

—

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 22,96 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | — EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

22,96 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

— EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

BESLUT

| 16.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/6

---

RÅDETS BESLUT 2010/92/GUSP

av den 15 februari 2010

om förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 19 februari 2004 antog rådet gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 19 februari 2004 antog rådet gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Zimbabwe (1).

| (2) | Genom rådets gemensamma ståndpunkt 2009/68/Gusp (2), som antogs den 26 januari 2009, förlängdes gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp till och med den 20 februari 2010. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets gemensamma ståndpunkt 2009/68/Gusp (2), som antogs den 26 januari 2009, förlängdes gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp till och med den 20 februari 2010.

| (3) | Med hänsyn till situationen i Zimbabwe, särskilt avsaknaden av framsteg när det gäller genomförandet av den övergripande politiska överenskommelse som undertecknades i september 2008, bör de restriktiva åtgärder som föreskrivs i gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp förlängas med ytterligare 12 månader. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till situationen i Zimbabwe, särskilt avsaknaden av framsteg när det gäller genomförandet av den övergripande politiska överenskommelse som undertecknades i september 2008, bör de restriktiva åtgärder som föreskrivs i gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp förlängas med ytterligare 12 månader.

| (4) | Det föreligger emellertid inte längre någon grund för att behålla vissa personer och enheter på den förteckning över personer, enheter och organ som gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp är tillämplig på. Förteckningen som anges i bilagan till gemensam åtgärd 2004/161/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Det föreligger emellertid inte längre någon grund för att behålla vissa personer och enheter på den förteckning över personer, enheter och organ som gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp är tillämplig på. Förteckningen som anges i bilagan till gemensam åtgärd 2004/161/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De restriktiva åtgärder som föreskrivs i gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp förlängs härmed till och med den 20 februari 2011.

Artikel 2

De personer och enheter som förtecknas i bilagan till detta beslut ska strykas från förteckningen som anges i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/161/Gusp.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2010.

På rådets vägnar

Á. GABILONDO

Ordförande

---

(1)  EUT L 50, 20.2.2004, s. 66.

1

(2)  EUT L 23, 27.1.2009, s. 43.

2

---

BILAGA

Personer och enheter som avses i artikel 2

I.   PERSONER

| 3. | Al Shanfari, Thamer Bin |
| --- | --- |

3.

Al Shanfari, Thamer Bin

| 39. | Dabengwa, Dumiso |
| --- | --- |

39.

Dabengwa, Dumiso

| 54. | Hove, Richard |
| --- | --- |

54.

Hove, Richard

| 57. | Jangara (a.k.a Changara), Thomsen |
| --- | --- |

57.

Jangara (a.k.a Changara), Thomsen

| 113. | Msika, Joseph W. |
| --- | --- |

113.

Msika, Joseph W.

| 203. | Zvinavashe, Vitalis |
| --- | --- |

203.

Zvinavashe, Vitalis

II.   ENHETER

| 16. | Industrial Development Corporation of Zimbabwe |
| --- | --- |

16.

Industrial Development Corporation of Zimbabwe

| 17. | Intermarket Holdings Ltd |
| --- | --- |

17.

Intermarket Holdings Ltd

| 22. | Oryx Diamonds Ltd (alias Oryx Natural Resources) |
| --- | --- |

22.

Oryx Diamonds Ltd (alias Oryx Natural Resources)

| 27. | Scotfin Ltd |
| --- | --- |

27.

Scotfin Ltd

| 33. | ZB Financial Holdings Ltd (a.k.a. Finhold) |
| --- | --- |

33.

ZB Financial Holdings Ltd (a.k.a. Finhold)

| 34. | ZB Holdings Ltd |
| --- | --- |

34.

ZB Holdings Ltd

| 37. | Zimbabwe Iron and Steel Company (a.k.a. Zisco, Ziscosteel) |
| --- | --- |

37.

Zimbabwe Iron and Steel Company (a.k.a. Zisco, Ziscosteel)

| 39. | Zimre Holdings Ltd |
| --- | --- |

39.

Zimre Holdings Ltd

| 40. | Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd |
| --- | --- |

40.

Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd

---

| 16.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/8

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 december 2009

om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn för perioden 2011–2013

[delgivet med nr K(2009) 10121]

(2010/93/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 3.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 199/2008 ska fleråriga gemenskapsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn utarbetas för perioder om tre år. Det fleråriga gemenskapsprogrammet för perioden 2011–2013 bör därför inrättas. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 199/2008 ska fleråriga gemenskapsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn utarbetas för perioder om tre år. Det fleråriga gemenskapsprogrammet för perioden 2011–2013 bör därför inrättas.

| (2) | I kommissionens meddelande av den 5 februari 2009 om Europeiska gemenskapens handlingsplan för bevarande och förvaltning av hajar (2) rekommenderas insamling av tillförlitliga och detaljerade artspecifika och biologiska uppgifter om kommersiellt fiske som omfattar fångster av broskfiskar (nedan kallade hajar). Dessutom föreslås övervakning av fångster av hajarter inom fritidsfisket. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens meddelande av den 5 februari 2009 om Europeiska gemenskapens handlingsplan för bevarande och förvaltning av hajar (2) rekommenderas insamling av tillförlitliga och detaljerade artspecifika och biologiska uppgifter om kommersiellt fiske som omfattar fångster av broskfiskar (nedan kallade hajar). Dessutom föreslås övervakning av fångster av hajarter inom fritidsfisket.

| (3) | På grundval av det meddelandet rekommenderar vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen att uppgifter om sådant kommersiellt fiske och fritidsfiske tas upp i förteckningen över fiskeverksamhet per region och i förteckningen över biologiska variabler för vilka uppgifter ska samlas in. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av det meddelandet rekommenderar vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen att uppgifter om sådant kommersiellt fiske och fritidsfiske tas upp i förteckningen över fiskeverksamhet per region och i förteckningen över biologiska variabler för vilka uppgifter ska samlas in.

| (4) | Det fleråriga gemenskapsprogrammet för perioden 2011–2013 bör därför föreskriva insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter om hajar utöver de uppgifter som redan krävs för programperioden 2009–2010 enligt kommissionens beslut 2008/949/EG (3). |
| --- | --- |

(4)

Det fleråriga gemenskapsprogrammet för perioden 2011–2013 bör därför föreskriva insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter om hajar utöver de uppgifter som redan krävs för programperioden 2009–2010 enligt kommissionens beslut 2008/949/EG (3).

| (5) | Av rättssäkerhetsskäl bör beslut 2008/949/EG upphöra att gälla från och med den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

(5)

Av rättssäkerhetsskäl bör beslut 2008/949/EG upphöra att gälla från och med den 1 januari 2011.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det fleråriga gemenskapsprogrammet för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn för perioden 2011–2013, som avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 199/2008, fastställs i bilagan.

Artikel 2

Beslut 2008/949/EG ska upphöra att gälla den 1 januari 2011.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2009.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 60, 5.3.2008, s. 1.

1

(2)  KOM(2009) 40 slutlig.

2

(3)  EUT L 346, 23.12.2008, s. 37.

3

---

BILAGA

FLERÅRIGT GEMENSKAPSPROGRAM

KAPITEL I

Syfte och definitioner

| 1. | I detta fleråriga gemenskapsprogram gäller följande definitioner:
  a)   aktiva fartyg: fartyg som har bedrivit någon fiskeverksamhet (mer än 0 dagar) under ett kalenderår. Fartyg som inte bedrivit någon fiskeverksamhet under ett år anses vara inaktivt.
  b)   samtidig provtagning: samtidig provtagning på alla arter, eller ett förutbestämt urval av arter, i ett fartygs fångst eller landning.
  c)   dagar till havs: en kontinuerlig 24-timmarsperiod (eller del därav) under vilken ett fartyg är närvarande i ett område och ute ur hamn.
  d)   flottsegment: en grupp fartyg inom samma längdklass (LOA) och samma övervägande fiskeutrustning under året, enligt tillägg III. Fartygen kan bedriva olika fiskeverksamheter under referensperioden men de får klassificeras som tillhörande ett enda flottsegment.
  e)   fiskedagar: en fiskedag hänförs till det område där den längsta fisketiden tillbringades under den berörda dagen till havs. Vad beträffar passiva redskap gäller dock att om fiskeverksamhet inte bedrivs från fartyget under en dag då minst ett (passivt) redskap ligger kvar i vattnet, ska den dagen hänföras till det område där fiskeredskapet sist lades ut under fiskeresan.
  f)   fiskeresa: alla resor som ett fiskefartyg genomför från en plats på land till en landningsplats, med undantag för icke fiskerelaterade resor (dvs. resor som genomförs av fiskefartyg från en plats på land till en annan plats på land under vilka fartyget inte bedriver fiskeverksamhet och alla redskap ombord är säkert fastsurrade och stuvade så att de inte lätt kan tas i bruk).
  g)   verksamhetsgren: en grupp fiskeverksamheter som är inriktade på likartade artgrupper och använder likartade redskap under samma period av året och/eller inom samma område samt kännetecknas av ett liknande fiskemönster.
  h)   fartygsbestånd: samtliga fartyg i registret över gemenskapens fiskeflotta enligt definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 (1).
  i)   utvald art: art som är relevant av förvaltningsmässiga skäl och för vilken en efterfrågan inlämnats av ett internationellt vetenskapligt organ eller regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.
  j)   nedsänkningstid: tid räknad från den tidpunkt då varje enskilt redskap läggs ut till och med den tidpunkt då samma redskap tas in. |
| --- | --- |

1.

I detta fleråriga gemenskapsprogram gäller följande definitioner:

a)   aktiva fartyg: fartyg som har bedrivit någon fiskeverksamhet (mer än 0 dagar) under ett kalenderår. Fartyg som inte bedrivit någon fiskeverksamhet under ett år anses vara inaktivt.

b)   samtidig provtagning: samtidig provtagning på alla arter, eller ett förutbestämt urval av arter, i ett fartygs fångst eller landning.

c)   dagar till havs: en kontinuerlig 24-timmarsperiod (eller del därav) under vilken ett fartyg är närvarande i ett område och ute ur hamn.

d)   flottsegment: en grupp fartyg inom samma längdklass (LOA) och samma övervägande fiskeutrustning under året, enligt tillägg III. Fartygen kan bedriva olika fiskeverksamheter under referensperioden men de får klassificeras som tillhörande ett enda flottsegment.

e)   fiskedagar: en fiskedag hänförs till det område där den längsta fisketiden tillbringades under den berörda dagen till havs. Vad beträffar passiva redskap gäller dock att om fiskeverksamhet inte bedrivs från fartyget under en dag då minst ett (passivt) redskap ligger kvar i vattnet, ska den dagen hänföras till det område där fiskeredskapet sist lades ut under fiskeresan.

f)   fiskeresa: alla resor som ett fiskefartyg genomför från en plats på land till en landningsplats, med undantag för icke fiskerelaterade resor (dvs. resor som genomförs av fiskefartyg från en plats på land till en annan plats på land under vilka fartyget inte bedriver fiskeverksamhet och alla redskap ombord är säkert fastsurrade och stuvade så att de inte lätt kan tas i bruk).

g)   verksamhetsgren: en grupp fiskeverksamheter som är inriktade på likartade artgrupper och använder likartade redskap under samma period av året och/eller inom samma område samt kännetecknas av ett liknande fiskemönster.

h)   fartygsbestånd: samtliga fartyg i registret över gemenskapens fiskeflotta enligt definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 (1).

i)   utvald art: art som är relevant av förvaltningsmässiga skäl och för vilken en efterfrågan inlämnats av ett internationellt vetenskapligt organ eller regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

j)   nedsänkningstid: tid räknad från den tidpunkt då varje enskilt redskap läggs ut till och med den tidpunkt då samma redskap tas in.

| 2. | För följande termer ska definitionerna från Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) samt vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen gälla: anadroma arter, katadroma arter, fångster, bläckfisk, kräftdjur, djuphavsarter, bottenlevande fisk, bottenlevande arter, utnyttjandemönster, benfiskar, sötvattensarter, redskap, landningar, fångst som kastas överbord, stora pelagiska fiskar, blötdjur, annan verksamhet än fiske, pelagiska fiskar, små pelagiska fiskar, målarter. |
| --- | --- |

2.

För följande termer ska definitionerna från Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) samt vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen gälla: anadroma arter, katadroma arter, fångster, bläckfisk, kräftdjur, djuphavsarter, bottenlevande fisk, bottenlevande arter, utnyttjandemönster, benfiskar, sötvattensarter, redskap, landningar, fångst som kastas överbord, stora pelagiska fiskar, blötdjur, annan verksamhet än fiske, pelagiska fiskar, små pelagiska fiskar, målarter.

KAPITEL II

Innehåll och metod

A.   GEMENSKAPSPROGRAMMETS INNEHÅLL

Gemenskapsprogrammet ska omfatta följande moduler:

| 1. | Utvärdering av fiskerisektorn
  Programmet för insamling av uppgifter för fiskerisektorn ska innehålla följande avsnitt:






  a) | Insamling av ekonomiska variabler |
| --- | --- | --- |

1.

Utvärdering av fiskerisektorn

Programmet för insamling av uppgifter för fiskerisektorn ska innehålla följande avsnitt:

a)

Insamling av ekonomiska variabler

| b) | Insamling av biologiska variabler |
| --- | --- |

b)

Insamling av biologiska variabler

| c) | Insamling av övergripande variabler |
| --- | --- |

c)

Insamling av övergripande variabler

| d) | Forskningsstudier till havs |
| --- | --- |

d)

Forskningsstudier till havs

| 2. | Utvärdering av vattenbrukets och beredningsindustrins ekonomiska situation






  a) | Insamling av ekonomiska uppgifter för vattenbruket |
| --- | --- | --- |

2.

Utvärdering av vattenbrukets och beredningsindustrins ekonomiska situation

a)

Insamling av ekonomiska uppgifter för vattenbruket

| b) | Insamling av ekonomiska uppgifter för beredningsindustrin |
| --- | --- |

b)

Insamling av ekonomiska uppgifter för beredningsindustrin

| 3. | Utvärdering av fiskerisektorns effekter på det marina ekosystemet |
| --- | --- |

3.

Utvärdering av fiskerisektorns effekter på det marina ekosystemet

| 4. | Förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom ramen för insamlingen av uppgifter |
| --- | --- |

4.

Förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom ramen för insamlingen av uppgifter

B.   PRECISIONSNIVÅER OCH PROVTAGNINGSINTENSITET

| 1. | Om det är omöjligt att kvantifiera målen för stickprovsprogrammen, vare sig det gäller precisionsnivåer eller urvalsstorlek, ska pilotundersökningar i statistisk mening utföras. Vid pilotundersökningarna ska problemets omfattning bedömas och nyttan av mer detaljerade undersökningar i framtiden utredas liksom kostnadseffektivitetsförhållandet för sådana detaljerade undersökningar. |
| --- | --- |

1.

Om det är omöjligt att kvantifiera målen för stickprovsprogrammen, vare sig det gäller precisionsnivåer eller urvalsstorlek, ska pilotundersökningar i statistisk mening utföras. Vid pilotundersökningarna ska problemets omfattning bedömas och nyttan av mer detaljerade undersökningar i framtiden utredas liksom kostnadseffektivitetsförhållandet för sådana detaljerade undersökningar.

| 2. | Om det går att kvantifiera målen kan de fastställas antingen direkt genom urvalsstorlek eller provtagningsfrekvens, eller genom en definition av de precisionsnivåer och konfidensgrader som ska uppnås. |
| --- | --- |

2.

Om det går att kvantifiera målen kan de fastställas antingen direkt genom urvalsstorlek eller provtagningsfrekvens, eller genom en definition av de precisionsnivåer och konfidensgrader som ska uppnås.

| 3. | Om hänvisning görs till en urvalsstorlek eller en provtagningsfrekvens i en statistiskt definierad population ska provtagningsmetoden vara minst lika effektiv som obundet slumpmässigt urval. Sådana provtagningsmetoder ska beskrivas i respektive lands nationella program. |
| --- | --- |

3.

Om hänvisning görs till en urvalsstorlek eller en provtagningsfrekvens i en statistiskt definierad population ska provtagningsmetoden vara minst lika effektiv som obundet slumpmässigt urval. Sådana provtagningsmetoder ska beskrivas i respektive lands nationella program.

| 4. | När hänvisning görs till precisionsnivå eller konfidensgrad ska följande gälla:
  a)   Nivå 1: En nivå som gör det möjligt att skatta en parameter antingen med en precision på plus minus 40 % för en konfidensgrad på 95 % eller en variationskoefficient (CV) på 20 % använd som approximation.
  b)   Nivå 2: En nivå som gör det möjligt att skatta en parameter antingen med en precision på plus minus 25 % för en konfidensgrad på 95 % eller en variationskoefficient (CV) på 12,5 % använd som approximation.
  c)   Nivå 3: En nivå som gör det möjligt att skatta en parameter antingen med en precision på plus minus 5 % för en konfidensgrad på 95 % eller en variationskoefficient (CV) på 2,5 % använd som approximation. |
| --- | --- |

4.

När hänvisning görs till precisionsnivå eller konfidensgrad ska följande gälla:

a)   Nivå 1: En nivå som gör det möjligt att skatta en parameter antingen med en precision på plus minus 40 % för en konfidensgrad på 95 % eller en variationskoefficient (CV) på 20 % använd som approximation.

b)   Nivå 2: En nivå som gör det möjligt att skatta en parameter antingen med en precision på plus minus 25 % för en konfidensgrad på 95 % eller en variationskoefficient (CV) på 12,5 % använd som approximation.

c)   Nivå 3: En nivå som gör det möjligt att skatta en parameter antingen med en precision på plus minus 5 % för en konfidensgrad på 95 % eller en variationskoefficient (CV) på 2,5 % använd som approximation.

KAPITEL III

Utvärdering av fiskerisektorn

A.   INSAMLING AV EKONOMISKA VARIABLER

1.   Variabler

| 1) | De variabler som ska samlas in anges i tillägg VI. Alla ekonomiska variabler ska samlas in årsvis, förutom de variabler som identifieras som övergripande variabler enligt tillägg VIII och de som identifierats för att mäta fiskeverksamhetens påverkan på de marina ekosystemen enligt tillägg XIII, som ska samlas in på fler uppdelade nivåer. Populationen är samtliga fartyg i gemenskapens fiskeflotta den 1 januari. För aktiva fartyg ska alla ekonomiska variabler samlas in. För varje fartyg, för vilket ekonomiska variabler enligt tillägg VI samlas in, ska motsvarande övergripande variabler enligt tillägg VIII också samlas in. |
| --- | --- |

1)

De variabler som ska samlas in anges i tillägg VI. Alla ekonomiska variabler ska samlas in årsvis, förutom de variabler som identifieras som övergripande variabler enligt tillägg VIII och de som identifierats för att mäta fiskeverksamhetens påverkan på de marina ekosystemen enligt tillägg XIII, som ska samlas in på fler uppdelade nivåer. Populationen är samtliga fartyg i gemenskapens fiskeflotta den 1 januari. För aktiva fartyg ska alla ekonomiska variabler samlas in. För varje fartyg, för vilket ekonomiska variabler enligt tillägg VI samlas in, ska motsvarande övergripande variabler enligt tillägg VIII också samlas in.

| 2) | För inaktiva fartyg ska endast kapitalvärde (tillägg VI), flotta (tillägg VI) och kapacitet (tillägg VIII) samlas in. |
| --- | --- |

2)

För inaktiva fartyg ska endast kapitalvärde (tillägg VI), flotta (tillägg VI) och kapacitet (tillägg VIII) samlas in.

| 3) | Nationella valutor ska omvandlas till euro med hjälp av den årliga genomsnittliga växelkursen som är tillgänglig från Europeiska centralbanken (ECB). |
| --- | --- |

3)

Nationella valutor ska omvandlas till euro med hjälp av den årliga genomsnittliga växelkursen som är tillgänglig från Europeiska centralbanken (ECB).

2.   Uppdelningsnivåer

| 1) | Ekonomiska variabler ska redovisas för varje flottsegment (tillägg III) och supra- region (tillägg II). Sex längdklasser (genom mätning av ”största längd” [LOA]) ska anges. Om det behövs kan medlemsstaterna dock dela upp längdklasserna ytterligare. |
| --- | --- |

1)

Ekonomiska variabler ska redovisas för varje flottsegment (tillägg III) och supra- region (tillägg II). Sex längdklasser (genom mätning av ”största längd” [LOA]) ska anges. Om det behövs kan medlemsstaterna dock dela upp längdklasserna ytterligare.

| 2) | Dominanskriterier ska användas för att hänföra varje fartyg till ett segment utifrån antalet fiskedagar där varje redskap används. Om ett fiskeredskap används mer än alla andra redskap tillsammans (dvs. om ett fartyg använder det redskapet mer än 50 procent av fisketiden) ska fartyget hänföras till det segmentet. I annat fall ska fartyget hänföras till något av följande flottsegment:






  a) | Fartyg som använder polyvalenta aktiva redskap om det endast använder aktiva redskap. |
| --- | --- | --- |

2)

Dominanskriterier ska användas för att hänföra varje fartyg till ett segment utifrån antalet fiskedagar där varje redskap används. Om ett fiskeredskap används mer än alla andra redskap tillsammans (dvs. om ett fartyg använder det redskapet mer än 50 procent av fisketiden) ska fartyget hänföras till det segmentet. I annat fall ska fartyget hänföras till något av följande flottsegment:

a)

Fartyg som använder polyvalenta aktiva redskap om det endast använder aktiva redskap.

| b) | Fartyg som använder polyvalenta passiva redskap om det endast använder passiva redskap. |
| --- | --- |

b)

Fartyg som använder polyvalenta passiva redskap om det endast använder passiva redskap.

| c) | Fartyg som använder aktiva och passiva redskap. |
| --- | --- |

c)

Fartyg som använder aktiva och passiva redskap.

| 3) | Om ett fartyg har sin verksamhet i mer än en supraregion enligt tillägg II ska medlemsstaterna i sina nationella program förklara vilken supraregion fartyget har tilldelats. |
| --- | --- |

3)

Om ett fartyg har sin verksamhet i mer än en supraregion enligt tillägg II ska medlemsstaterna i sina nationella program förklara vilken supraregion fartyget har tilldelats.

| 4) | Om ett flottsegment består av mindre än tio fartyg






  a) | kan det vara nödvändigt att använda klusterurval för att utforma provtagningsplanen och för att redovisa ekonomiska variabler, |
| --- | --- | --- |

4)

Om ett flottsegment består av mindre än tio fartyg

a)

kan det vara nödvändigt att använda klusterurval för att utforma provtagningsplanen och för att redovisa ekonomiska variabler,

| b) | ska medlemsstaterna redovisa vilka flottsegment som har grupperats på nationell nivå och ska motivera klusterurvalet utifrån statistisk analys, |
| --- | --- |

b)

ska medlemsstaterna redovisa vilka flottsegment som har grupperats på nationell nivå och ska motivera klusterurvalet utifrån statistisk analys,

| c) | ska medlemsstaterna i sina årsrapporter redovisa det antal fartyg från vilka stickprov tagits i varje flottsegment oavsett om klusterurval använts för att samla in eller lämna uppgifter, |
| --- | --- |

c)

ska medlemsstaterna i sina årsrapporter redovisa det antal fartyg från vilka stickprov tagits i varje flottsegment oavsett om klusterurval använts för att samla in eller lämna uppgifter,

| d) | ska homogena metoder för klusterurval på supraregional nivå fastställas vid regionala samordningsmöten för att få jämförbara ekonomiska variabler. |
| --- | --- |

d)

ska homogena metoder för klusterurval på supraregional nivå fastställas vid regionala samordningsmöten för att få jämförbara ekonomiska variabler.

3.   Provtagningsmetod

| 1) | Medlemsstaterna ska ange vilka metoder de använt för att uppskatta de ekonomiska variablerna, inbegripet kvalitetsaspekterna, i sina nationella program. |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska ange vilka metoder de använt för att uppskatta de ekonomiska variablerna, inbegripet kvalitetsaspekterna, i sina nationella program.

| 2) | Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga ekonomiska variabler överensstämmer och är jämförbara när de härrör från olika källor (t.ex. undersökningar, flottregister, loggböcker, försäljningsrapporter). |
| --- | --- |

2)

Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga ekonomiska variabler överensstämmer och är jämförbara när de härrör från olika källor (t.ex. undersökningar, flottregister, loggböcker, försäljningsrapporter).

4.   Precisionsnivåer

| 1) | Medlemsstaterna ska i sina årliga rapporter lämna information om uppskattningarnas kvalitet (noggrannhet och precision). |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska i sina årliga rapporter lämna information om uppskattningarnas kvalitet (noggrannhet och precision).

B.   INSAMLING AV BIOLOGISKA VARIABLER

B1.   Yrkesrelaterade variabler

1.   Variabler

| 1) | Provtagning ska genomföras för att per kvartal utvärdera arternas längdfördelning i fångsterna och volymen av fisk som kastas överbord. Uppgifterna ska samlas in per verksamhetsgren enligt nivå 6 i den matris som definieras i tillägg IV (1–5) samt för de bestånd som förtecknas i tillägg VII. |
| --- | --- |

1)

Provtagning ska genomföras för att per kvartal utvärdera arternas längdfördelning i fångsterna och volymen av fisk som kastas överbord. Uppgifterna ska samlas in per verksamhetsgren enligt nivå 6 i den matris som definieras i tillägg IV (1–5) samt för de bestånd som förtecknas i tillägg VII.

| 2) | Där så är relevant ska ytterligare biologiska stickprovsprogram genomföras för de osorterade landningarna i syfte att uppskatta






  a) | de olika beståndens andel av landningarna när det gäller sill i Skagerrak IIIA-N, Kattegatt IIIa-S respektive östra Nordsjön samt lax i Östersjön, |
| --- | --- | --- |

2)

Där så är relevant ska ytterligare biologiska stickprovsprogram genomföras för de osorterade landningarna i syfte att uppskatta

a)

de olika beståndens andel av landningarna när det gäller sill i Skagerrak IIIA-N, Kattegatt IIIa-S respektive östra Nordsjön samt lax i Östersjön,

| b) | de olika arternas andel för de artgrupper som bedöms internationellt, t.ex. glasvarar, marulkfiskar samt hajar och rockor. |
| --- | --- |

b)

de olika arternas andel för de artgrupper som bedöms internationellt, t.ex. glasvarar, marulkfiskar samt hajar och rockor.

2.   Uppdelningsnivå

| 1) | För att optimera stickprovsprogrammen kan de verksamhetsgrenar som anges i tillägg IV (1–5) slås samman. När verksamhetsgren slås ihop (vertikal sammanslagning), ska statistiskt underlag föras in över de sammanslagna verksamhetsgrenarnas homogenitet. Sammanslagning av angränsande celler motsvarande flottsegment med fartyg (horisontell sammanslagning) ska underbyggas med statistiskt underlag. Horisontella sammanslagningar ska i första hand göras genom sammanslagningar av angränsande LOA-klasser för fartyg, oberoende av den dominerande fiskemetoden, när det krävs för att urskilja olika fiskemönster. Regionala avtal om sammanslagningar ska eftersträvas i relevanta regionala samordningsmöten och godkännas av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen. |
| --- | --- |

1)

För att optimera stickprovsprogrammen kan de verksamhetsgrenar som anges i tillägg IV (1–5) slås samman. När verksamhetsgren slås ihop (vertikal sammanslagning), ska statistiskt underlag föras in över de sammanslagna verksamhetsgrenarnas homogenitet. Sammanslagning av angränsande celler motsvarande flottsegment med fartyg (horisontell sammanslagning) ska underbyggas med statistiskt underlag. Horisontella sammanslagningar ska i första hand göras genom sammanslagningar av angränsande LOA-klasser för fartyg, oberoende av den dominerande fiskemetoden, när det krävs för att urskilja olika fiskemönster. Regionala avtal om sammanslagningar ska eftersträvas i relevanta regionala samordningsmöten och godkännas av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen.

| 2) | På nationell nivå kan en verksamhetsgren enligt nivå 6 i matrisen i tillägg IV (1–5) ytterligare delas upp i flera exaktare skikt, dvs. genom urskiljning av olika målarter. Vid en sådan ytterligare skiktindelning ska följande två principer respekteras:






  a) | De skikt som fastställts på nationell nivå får inte överlappa de verksamhetsgrenar som definieras i tillägg IV (1–5). |
| --- | --- | --- |

2)

På nationell nivå kan en verksamhetsgren enligt nivå 6 i matrisen i tillägg IV (1–5) ytterligare delas upp i flera exaktare skikt, dvs. genom urskiljning av olika målarter. Vid en sådan ytterligare skiktindelning ska följande två principer respekteras:

a)

De skikt som fastställts på nationell nivå får inte överlappa de verksamhetsgrenar som definieras i tillägg IV (1–5).

| b) | De skikt som fastställts på nationell nivå måste tillsammans innehålla samtliga fiskeresor i verksamhetsgrenen enligt nivå 6. |
| --- | --- |

b)

De skikt som fastställts på nationell nivå måste tillsammans innehålla samtliga fiskeresor i verksamhetsgrenen enligt nivå 6.

| 3) | De rumsliga enheterna för stickprovet av verksamhetsgrenen anges i nivå 3 i tillägg I för samtliga områden med följande undantag:






  a) | Östersjön (Ices-områden III b–d), Medelhavet och Svarta havet där fördelningen ska vara nivå 4. |
| --- | --- | --- |

3)

De rumsliga enheterna för stickprovet av verksamhetsgrenen anges i nivå 3 i tillägg I för samtliga områden med följande undantag:

a)

Östersjön (Ices-områden III b–d), Medelhavet och Svarta havet där fördelningen ska vara nivå 4.

| b) | Regionala fiskeriförvaltningsorganisationsenheter, förutsatt att de är baserade på verksamhetsgrenar (om sådana definitioner inte finns ska de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna genomföra lämpliga sammanslagningar). |
| --- | --- |

b)

Regionala fiskeriförvaltningsorganisationsenheter, förutsatt att de är baserade på verksamhetsgrenar (om sådana definitioner inte finns ska de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna genomföra lämpliga sammanslagningar).

| 4) | För insamling och sammanställning av data får rumsliga enheter för stickprov efter överenskommelse med de berörda regionala samordningsmötena läggas ihop per region enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 (2). |
| --- | --- |

4)

För insamling och sammanställning av data får rumsliga enheter för stickprov efter överenskommelse med de berörda regionala samordningsmötena läggas ihop per region enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 665/2008 (2).

| 5) | För de parametrar som anges i kapitel III avsnitt B/B1 1.2 ska uppgifter lämnas kvartalsvis och överensstämma med fiskeflottans verksamhetsmatris som anges i tillägg IV (1–5). |
| --- | --- |

5)

För de parametrar som anges i kapitel III avsnitt B/B1 1.2 ska uppgifter lämnas kvartalsvis och överensstämma med fiskeflottans verksamhetsmatris som anges i tillägg IV (1–5).

3.   Strategi för genomförande av stickprov

| 1) | För landningarna gäller följande:






  a) | De medlemsstater på vars territorium den första försäljningen görs ska ansvara för att biologisk provtagning sker enligt reglerna i detta gemenskapsprogram. Vid behov ska medlemsstaterna samarbeta med myndigheter i tredjeland utanför EU för att upprätta biologiska provtagningsprogram för de landningar som görs av fartyg som för tredjelandsflagg. |
| --- | --- | --- |

1)

För landningarna gäller följande:

a)

De medlemsstater på vars territorium den första försäljningen görs ska ansvara för att biologisk provtagning sker enligt reglerna i detta gemenskapsprogram. Vid behov ska medlemsstaterna samarbeta med myndigheter i tredjeland utanför EU för att upprätta biologiska provtagningsprogram för de landningar som görs av fartyg som för tredjelandsflagg.

| b) | Av provtagningsmässiga skäl behöver endast de största verksamhetsgrenarna beaktas. För att identifiera de verksamhetsgrenar som ska ingå i provtagningen ska följande rangordningssystem användas för nivå 6 i matrisen i tillägg IV (1–5), på nationell nivå per medlemsstat, med medelvärdena för de två föregående åren som referens. Följande gäller:






  — | Verksamhetsgrenarna ska först rangordnas i enlighet med deras andel av det totala antalet kommersiella landningar. Andelarna ska sedan kumuleras, med början hos den största, tills en gränsnivå på 90 procent uppnås. Samtliga verksamhetsgrenar som då tillhör toppskiktet 90 procent ska ingå i provtagningen. |
| --- | --- | --- |

b)

Av provtagningsmässiga skäl behöver endast de största verksamhetsgrenarna beaktas. För att identifiera de verksamhetsgrenar som ska ingå i provtagningen ska följande rangordningssystem användas för nivå 6 i matrisen i tillägg IV (1–5), på nationell nivå per medlemsstat, med medelvärdena för de två föregående åren som referens. Följande gäller:

—

Verksamhetsgrenarna ska först rangordnas i enlighet med deras andel av det totala antalet kommersiella landningar. Andelarna ska sedan kumuleras, med början hos den största, tills en gränsnivå på 90 procent uppnås. Samtliga verksamhetsgrenar som då tillhör toppskiktet 90 procent ska ingå i provtagningen.

| — | Förfarandet ska sedan upprepas i enlighet med de kommersiella landningarnas totala värde och upprepas en tredje gång i enlighet med den totala ansträngningen räknat i dagar till havs. Verksamhetsgrenarna i toppskiktet 90 procent som inte tillhör det tidigare toppskiktet 90 procent ska läggas till urvalet. |
| --- | --- |

—

Förfarandet ska sedan upprepas i enlighet med de kommersiella landningarnas totala värde och upprepas en tredje gång i enlighet med den totala ansträngningen räknat i dagar till havs. Verksamhetsgrenarna i toppskiktet 90 procent som inte tillhör det tidigare toppskiktet 90 procent ska läggas till urvalet.

| — | Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen kan till detta urval lägga de verksamhetsgrenar som inte fångats upp av rangordningssystemet men som är av särskild betydelse förvaltningsmässigt. |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen kan till detta urval lägga de verksamhetsgrenar som inte fångats upp av rangordningssystemet men som är av särskild betydelse förvaltningsmässigt.

| c) | Provtagningsenhet ska vara fiskeresan, och det antal fiskeresor som ska ingå i provtagningen ska garantera en god översikt över verksamhetsgrenen. |
| --- | --- |

c)

Provtagningsenhet ska vara fiskeresan, och det antal fiskeresor som ska ingå i provtagningen ska garantera en god översikt över verksamhetsgrenen.

| d) | Precisionsvärden och rangordningssystem anges på samma nivå som stickprovsprogrammen, dvs. på nationell verksamhetsgrensnivå för uppgifter som samlas in via nationella program och på regional verksamhetsgrensnivå för uppgifter som samlas in via regionalt samordnade stickprovsprogram. |
| --- | --- |

d)

Precisionsvärden och rangordningssystem anges på samma nivå som stickprovsprogrammen, dvs. på nationell verksamhetsgrensnivå för uppgifter som samlas in via nationella program och på regional verksamhetsgrensnivå för uppgifter som samlas in via regionalt samordnade stickprovsprogram.

| e) | Provtagningsintensiteten ska vara proportionell mot verksamhetsgrenens relativa ansträngning och variationerna i dess fångster. Det minsta antalet fiskeresor som ska ingå i provtagningen får aldrig vara mindre än 1 fiskeresa per månad under fiskesäsongen för resor som varar mindre än 2 veckor, annars 1 fiskeresa per kvartal. |
| --- | --- |

e)

Provtagningsintensiteten ska vara proportionell mot verksamhetsgrenens relativa ansträngning och variationerna i dess fångster. Det minsta antalet fiskeresor som ska ingå i provtagningen får aldrig vara mindre än 1 fiskeresa per månad under fiskesäsongen för resor som varar mindre än 2 veckor, annars 1 fiskeresa per kvartal.

| f) | När prover ska tas för en fiskeresa, ska provtagning av arterna samtidigt ske på följande sätt:
  Varje art inom en region enligt tillägg II ska klassificeras inom en grupp i enlighet med följande regler:
  —   Grupp 1: Arter som driver den internationella förvaltningsprocessen, bland annat arter enligt EU:s förvaltningsplaner, EU:s återhämtningsplaner, EU:s långsiktiga fleråriga planer eller EU:s handlingsplaner för bevarande och förvaltning som omfattas av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 (3).
  —   Grupp 2: Övriga internationellt reglerade arter och stora icke-internationellt reglerade arter som endast tas som bifångst.
  —   Grupp 3: Alla andra arter som endast tas som bifångst (fiskar och skaldjur). Förteckningen för arter i grupp 3 ska sammanställas på regional nivå i berört regionalt samordningsmöte och godkännas av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen. |
| --- | --- |

f)

När prover ska tas för en fiskeresa, ska provtagning av arterna samtidigt ske på följande sätt:

Varje art inom en region enligt tillägg II ska klassificeras inom en grupp i enlighet med följande regler:

—   Grupp 1: Arter som driver den internationella förvaltningsprocessen, bland annat arter enligt EU:s förvaltningsplaner, EU:s återhämtningsplaner, EU:s långsiktiga fleråriga planer eller EU:s handlingsplaner för bevarande och förvaltning som omfattas av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 (3).

—   Grupp 2: Övriga internationellt reglerade arter och stora icke-internationellt reglerade arter som endast tas som bifångst.

—   Grupp 3: Alla andra arter som endast tas som bifångst (fiskar och skaldjur). Förteckningen för arter i grupp 3 ska sammanställas på regional nivå i berört regionalt samordningsmöte och godkännas av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen.

| g) | Artfördelningen i grupp 1 och 2 anges i tillägg VII. Valet av stickprovsprogram ska bero på mångfalden i de arter som ska kontrolleras och de operativa villkoren under vilka provtagningen äger rum. Stickprovstagningen per verksamhetsgren ska ta hänsyn både till provtagningstillfällenas periodicitet och det provtagningsprogram som ska tillämpas. Möjliga stickprovsprogram, som beskrivs i tabellen nedan, omfattar följande:
  —   Program 1: Fullständig provtagning av samtliga arter.
  —   Program 2: För varje tidsnivå delas provtagningstillfällena upp i två delar. En del av provtagningstillfällena (x %) omfattar stickprov av alla arter på land, medan den andra delen av provtagningstillfällena (100 – x %) endast omfattar stickprov av arter från grupp 1.
  —   Program 3: För varje tidsnivå delas provtagningstillfällena upp i två delar. En del av provtagningstillfällena (x %) omfattar stickprov av alla arter i grupp 1 och 2 på land, medan den andra delen av provtagningstillfällena (100 – x %) endast omfattar stickprov av arter från grupp 1. I detta program måste stickprov för arter i grupp 3 ske till havs.

  Tabell 1


  Sammanfattning av programmen för samtidig provtagning










  Stickprovsprogram | Frekvens | Grupp 1 | Grupp 2 | Grupp 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Program 1 | Varje provtillfälle | | | |
| Program 2 | x % av provtillfällena | | | |
| | (100 – x) % av provtillfällena | | | |
| Program 3 | x % av provtillfällena | | | Provtagning till havs |
| | (100 – x) % av provtillfällena | | | |

g)

Artfördelningen i grupp 1 och 2 anges i tillägg VII. Valet av stickprovsprogram ska bero på mångfalden i de arter som ska kontrolleras och de operativa villkoren under vilka provtagningen äger rum. Stickprovstagningen per verksamhetsgren ska ta hänsyn både till provtagningstillfällenas periodicitet och det provtagningsprogram som ska tillämpas. Möjliga stickprovsprogram, som beskrivs i tabellen nedan, omfattar följande:

—   Program 1: Fullständig provtagning av samtliga arter.

—   Program 2: För varje tidsnivå delas provtagningstillfällena upp i två delar. En del av provtagningstillfällena (x %) omfattar stickprov av alla arter på land, medan den andra delen av provtagningstillfällena (100 – x %) endast omfattar stickprov av arter från grupp 1.

—   Program 3: För varje tidsnivå delas provtagningstillfällena upp i två delar. En del av provtagningstillfällena (x %) omfattar stickprov av alla arter i grupp 1 och 2 på land, medan den andra delen av provtagningstillfällena (100 – x %) endast omfattar stickprov av arter från grupp 1. I detta program måste stickprov för arter i grupp 3 ske till havs.

Tabell 1

Sammanfattning av programmen för samtidig provtagning

Stickprovsprogram

Frekvens

Grupp 1

Grupp 2

Grupp 3

Program 1

Varje provtillfälle

Image

Image

Image

Program 2

x % av provtillfällena

Image

Image

Image

(100 – x) % av provtillfällena

Image

Program 3

x % av provtillfällena

Image

Image

Provtagning till havs

(100 – x) % av provtillfällena

Image

| h) | Provtagningssystemet för varje enskilt prov ska redovisas (tabell 1) tillsammans med information om hur provtagningen genomförts:
  Vid provtagning på en art ska antalet individer som mätts uppfylla kvaliteten och exaktheten av resulterande längdfrekvens. Antalet längdklasser inom ett prov kan uppskattas från den ungefärliga längdvariationen inom den/klassen, från detta, ska antalet fisk som mätts ligga mellan 3 x antalet längdklasser och 5 x antalet längdklasser som en första approximering, i frånvaro av statistisk optimering av provtagningsmönstret. |
| --- | --- |

h)

Provtagningssystemet för varje enskilt prov ska redovisas (tabell 1) tillsammans med information om hur provtagningen genomförts:

Vid provtagning på en art ska antalet individer som mätts uppfylla kvaliteten och exaktheten av resulterande längdfrekvens. Antalet längdklasser inom ett prov kan uppskattas från den ungefärliga längdvariationen inom den/klassen, från detta, ska antalet fisk som mätts ligga mellan 3 x antalet längdklasser och 5 x antalet längdklasser som en första approximering, i frånvaro av statistisk optimering av provtagningsmönstret.

| i) | Andra provtagningsförfaranden kan användas om det finns vetenskapliga belägg för att dessa förfaranden kommer att uppnå samma mål som beskrivs i punkt 3.1 g. |
| --- | --- |

i)

Andra provtagningsförfaranden kan användas om det finns vetenskapliga belägg för att dessa förfaranden kommer att uppnå samma mål som beskrivs i punkt 3.1 g.

| j) | Medlemsstaterna ska tillhandahålla en sammanfattning av provtagningsprotokollen till vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen genom de nationella programmen för varje verksamhetsgren som lämnat prover. |
| --- | --- |

j)

Medlemsstaterna ska tillhandahålla en sammanfattning av provtagningsprotokollen till vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen genom de nationella programmen för varje verksamhetsgren som lämnat prover.

| 2) | För fångst som kastas överbord gäller följande:






  a) | Det rangordningssystem som avses i kapitel III avsnitt B/B1 3.1 b ska användas för urvalet av verksamhetsgrenar i syfte att uppskatta den fångst som kastas överbord. I alla fall där fångsten som kastas överbord för en viss verksamhetsgren uppskattas till över 10 % av den sammanlagda fångstmängden och denna verksamhetsgren inte tas upp i rangordningssystemet, ska stickprov tas för den verksamhetsgrenen. |
| --- | --- | --- |

2)

För fångst som kastas överbord gäller följande:

a)

Det rangordningssystem som avses i kapitel III avsnitt B/B1 3.1 b ska användas för urvalet av verksamhetsgrenar i syfte att uppskatta den fångst som kastas överbord. I alla fall där fångsten som kastas överbord för en viss verksamhetsgren uppskattas till över 10 % av den sammanlagda fångstmängden och denna verksamhetsgren inte tas upp i rangordningssystemet, ska stickprov tas för den verksamhetsgrenen.

| b) | Stickprovsenheten ska vara fiskeresan, och antalet fiskeresor för vilka stickprov tas ska garantera god täckning av verksamhetsgrenen. |
| --- | --- |

b)

Stickprovsenheten ska vara fiskeresan, och antalet fiskeresor för vilka stickprov tas ska garantera god täckning av verksamhetsgrenen.

| c) | Precisionsvärden och rangordningssystemet bestäms på samma nivå som provtagningsprogrammen, dvs. på nationell verksamhetsgrensnivå för uppgifter som samlas in genom nationella program och på regional verksamhetsgrensnivå för uppgifter som samlas in genom regionalt samordnade stickprovsprogram. |
| --- | --- |

c)

Precisionsvärden och rangordningssystemet bestäms på samma nivå som provtagningsprogrammen, dvs. på nationell verksamhetsgrensnivå för uppgifter som samlas in genom nationella program och på regional verksamhetsgrensnivå för uppgifter som samlas in genom regionalt samordnade stickprovsprogram.

| d) | Provtagningsintensiteten ska vara proportionell mot verksamhetsgrenens relativa ansträngning och variationerna i dess fångster. Det minsta antalet fiskeresor som ska ingå i provtagningen får inte vara mindre än 2 fiskeresor per kvartal. |
| --- | --- |

d)

Provtagningsintensiteten ska vara proportionell mot verksamhetsgrenens relativa ansträngning och variationerna i dess fångster. Det minsta antalet fiskeresor som ska ingå i provtagningen får inte vara mindre än 2 fiskeresor per kvartal.

| e) | Fångst som kastas överbord kommer att övervakas för arter i grupperna 1, 2 och 3 enligt kapitel III avsnitt B/B1/3 f, i syfte att uppskatta den genomsnittliga vikten av fångst som kastas överbord per kvartal. Dessutom gäller följande:






  — | Fångst som kastas överbord måste uppskattas kvartalsvis med avseende på längdfördelning om de årsvis antingen utgör mer än 10 % av de sammanlagda fångsterna uttryckta i vikt eller mer än 15 % av fångsterna uttryckt i antal för arter i grupp 1 och 2. |
| --- | --- | --- |

e)

Fångst som kastas överbord kommer att övervakas för arter i grupperna 1, 2 och 3 enligt kapitel III avsnitt B/B1/3 f, i syfte att uppskatta den genomsnittliga vikten av fångst som kastas överbord per kvartal. Dessutom gäller följande:

—

Fångst som kastas överbord måste uppskattas kvartalsvis med avseende på längdfördelning om de årsvis antingen utgör mer än 10 % av de sammanlagda fångsterna uttryckta i vikt eller mer än 15 % av fångsterna uttryckt i antal för arter i grupp 1 och 2.

| — | Om fångst kastas överbord i artlängdkategorier som inte förekommer i landningarna ska åldersbestämning ske i enlighet med reglerna i tillägg VII. |
| --- | --- |

—

Om fångst kastas överbord i artlängdkategorier som inte förekommer i landningarna ska åldersbestämning ske i enlighet med reglerna i tillägg VII.

| f) | Där så är relevant ska pilotundersökningar enligt kapitel II B 1 genomföras. |
| --- | --- |

f)

Där så är relevant ska pilotundersökningar enligt kapitel II B 1 genomföras.

| g) | Medlemsstaterna ska tillhandahålla en sammanfattning av provtagningsprotokollen till vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen genom de nationella programmen för varje verksamhetsgren som lämnat prover. |
| --- | --- |

g)

Medlemsstaterna ska tillhandahålla en sammanfattning av provtagningsprotokollen till vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen genom de nationella programmen för varje verksamhetsgren som lämnat prover.

| 3) | För fritidsfiske gäller följande:






  a) | För fritidsfiske efter arter som förtecknas i tillägg IV (1–5) ska medlemsstaterna kvartalsvis utvärdera fångsternas vikt. |
| --- | --- | --- |

3)

För fritidsfiske gäller följande:

a)

För fritidsfiske efter arter som förtecknas i tillägg IV (1–5) ska medlemsstaterna kvartalsvis utvärdera fångsternas vikt.

| b) | Där så är relevant ska pilotundersökningar enligt kapitel II B 1 genomföras för att uppskatta omfattningen av det fritidsfiske som avses i punkt 3.3 a. |
| --- | --- |

b)

Där så är relevant ska pilotundersökningar enligt kapitel II B 1 genomföras för att uppskatta omfattningen av det fritidsfiske som avses i punkt 3.3 a.

4.   Precisionsnivåer

| 1) | För landningarna gäller följande:






  a) | Precisionsnivå 2 ska eftersträvas på beståndsnivå både för arter i grupp 1 och 2. Vid behov ska särskilda beståndsbaserade stickprov läggas till om provtagning baserad på verksamhetsgren inte ger tillräcklig precision för längdfördelningen på beståndsnivå. |
| --- | --- | --- |

1)

För landningarna gäller följande:

a)

Precisionsnivå 2 ska eftersträvas på beståndsnivå både för arter i grupp 1 och 2. Vid behov ska särskilda beståndsbaserade stickprov läggas till om provtagning baserad på verksamhetsgren inte ger tillräcklig precision för längdfördelningen på beståndsnivå.

| 2) | För fångst som kastas överbord gäller följande:






  a) | Uppgifter inom ramen för de kvartalsvisa uppskattningarna av längd- och ålderssammansättning för fångst som kastas överbord av arter i grupp 1 och 2 ska leda till precisionsnivå 1. |
| --- | --- | --- |

2)

För fångst som kastas överbord gäller följande:

a)

Uppgifter inom ramen för de kvartalsvisa uppskattningarna av längd- och ålderssammansättning för fångst som kastas överbord av arter i grupp 1 och 2 ska leda till precisionsnivå 1.

| b) | Viktuppskattningar för grupperna 1, 2 och 3 ska leda till precisionsnivå 1. |
| --- | --- |

b)

Viktuppskattningar för grupperna 1, 2 och 3 ska leda till precisionsnivå 1.

| 3) | För fritidsfiske gäller följande:






  a) | Uppgifter inom ramen för de årsvisa uppskattningarna av fångstvolym ska leda till precisionsnivå 2. |
| --- | --- | --- |

3)

För fritidsfiske gäller följande:

a)

Uppgifter inom ramen för de årsvisa uppskattningarna av fångstvolym ska leda till precisionsnivå 2.

5.   Undantag

| 1) | Om medlemsstaterna inte kan uppnå de precisionsnivåer som anges i kapitel III avsnitt B/B1/4 2 a och b och 3 a och b, eller endast till orimliga kostnader, får kommissionen på grundval av rekommendationer från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen bevilja dem undantag och sänka precisionsnivån, minska provtagningsfrekvensen eller undanta dem från kravet att genomföra en pilotundersökning, förutsatt att denna begäran är fullständigt dokumenterad och vetenskapligt styrkt. |
| --- | --- |

1)

Om medlemsstaterna inte kan uppnå de precisionsnivåer som anges i kapitel III avsnitt B/B1/4 2 a och b och 3 a och b, eller endast till orimliga kostnader, får kommissionen på grundval av rekommendationer från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen bevilja dem undantag och sänka precisionsnivån, minska provtagningsfrekvensen eller undanta dem från kravet att genomföra en pilotundersökning, förutsatt att denna begäran är fullständigt dokumenterad och vetenskapligt styrkt.

B2.   Beståndsrelaterade variabler

1.   Variabler

| 1) | För bestånd i tillägg VII ska följande variabler samlas in:






  a) | Individuell information om ålder. |
| --- | --- | --- |

1)

För bestånd i tillägg VII ska följande variabler samlas in:

a)

Individuell information om ålder.

| b) | Individuell information om längd. |
| --- | --- |

b)

Individuell information om längd.

| c) | Individuell information om vikt. |
| --- | --- |

c)

Individuell information om vikt.

| d) | Individuell information om kön. |
| --- | --- |

d)

Individuell information om kön.

| e) | Individuell information om mognad. |
| --- | --- |

e)

Individuell information om mognad.

| f) | Individuell information om fruktsamhet. |
| --- | --- |

f)

Individuell information om fruktsamhet.

| g) | Detta ska göras med hjälp av det provtagningsprogram som anges i tillägg VII. |
| --- | --- |

g)

Detta ska göras med hjälp av det provtagningsprogram som anges i tillägg VII.

| 2) | Insamlingen av de individuella uppgifter som anges i punkt 1 ska kopplas till motsvarande uppgifter om geografiskt område och tidsrymd. |
| --- | --- |

2)

Insamlingen av de individuella uppgifter som anges i punkt 1 ska kopplas till motsvarande uppgifter om geografiskt område och tidsrymd.

| 3) | För vilda laxbestånd i de indexfloder som Ices definierat och som mynnar ut i Östersjön III b–d ska följande variabler samlas in:






  a) | Information om förekomsten av smolt. |
| --- | --- | --- |

3)

För vilda laxbestånd i de indexfloder som Ices definierat och som mynnar ut i Östersjön III b–d ska följande variabler samlas in:

a)

Information om förekomsten av smolt.

| b) | Information om förekomsten av stirr. |
| --- | --- |

b)

Information om förekomsten av stirr.

| c) | Information om antalet uppvandrande individer. |
| --- | --- |

c)

Information om antalet uppvandrande individer.

2.   Uppdelningsnivå

| 1) | Nödvändiga uppdelningsnivåer liksom insamlingsperiodiciteten för samtliga variabler och provtagningsintensiteten för ålder anges i tillägg VII. För provtagningsmetoder och provtagningsintensiteten gäller reglerna som fastställts i kapitel I avsnitt B (precisionsnivåer och provtagningsintensitet). |
| --- | --- |

1)

Nödvändiga uppdelningsnivåer liksom insamlingsperiodiciteten för samtliga variabler och provtagningsintensiteten för ålder anges i tillägg VII. För provtagningsmetoder och provtagningsintensiteten gäller reglerna som fastställts i kapitel I avsnitt B (precisionsnivåer och provtagningsintensitet).

3.   Provtagningsstrategi

| 1) | När det är möjligt ska kommersiella fångster åldersbestämmas för att uppskatta åldersfördelningen per art och, där så är relevant, tillväxtparametrarna. Om så inte är möjligt ska medlemsstaterna meddela detta i sina nationella program. |
| --- | --- |

1)

När det är möjligt ska kommersiella fångster åldersbestämmas för att uppskatta åldersfördelningen per art och, där så är relevant, tillväxtparametrarna. Om så inte är möjligt ska medlemsstaterna meddela detta i sina nationella program.

| 2) | Om samarbetet mellan medlemsstaterna ser till att den totala bedömningen av parametrarna i tillägg VII uppnår den precisionsnivå som krävs ska varje enskild medlemsstat se till att dess egna bidrag till de gemensamma datasamlingarna är tillräckliga för att uppnå denna precisionsnivå. |
| --- | --- |

2)

Om samarbetet mellan medlemsstaterna ser till att den totala bedömningen av parametrarna i tillägg VII uppnår den precisionsnivå som krävs ska varje enskild medlemsstat se till att dess egna bidrag till de gemensamma datasamlingarna är tillräckliga för att uppnå denna precisionsnivå.

4.   Precisionsnivåer

| 1) | För artbestånd för vilka åldern kan bestämmas ska den genomsnittliga vikten och längden per ålder uppskattas med en precision som motsvarar nivå 3, upp till en ålder där de ackumulerade landningarna för de motsvarande åldrarna utgör minst 90 procent av de nationella landningarna av berört bestånd. |
| --- | --- |

1)

För artbestånd för vilka åldern kan bestämmas ska den genomsnittliga vikten och längden per ålder uppskattas med en precision som motsvarar nivå 3, upp till en ålder där de ackumulerade landningarna för de motsvarande åldrarna utgör minst 90 procent av de nationella landningarna av berört bestånd.

| 2) | För bestånd för vilka åldern på enskilda fiskar inte kan bestämmas, men för vilka en tillväxtkurva kan uppskattas, ska den genomsnittliga vikten och längden per pseudoålder (t.ex. härledd från tillväxtkurvorna) uppskattas med en precision som motsvarar nivå 2, upp till en ålder där de ackumulerade landningarna för de motsvarande åldrarna utgör minst 90 procent av de nationella landningarna av berört bestånd. |
| --- | --- |

2)

För bestånd för vilka åldern på enskilda fiskar inte kan bestämmas, men för vilka en tillväxtkurva kan uppskattas, ska den genomsnittliga vikten och längden per pseudoålder (t.ex. härledd från tillväxtkurvorna) uppskattas med en precision som motsvarar nivå 2, upp till en ålder där de ackumulerade landningarna för de motsvarande åldrarna utgör minst 90 procent av de nationella landningarna av berört bestånd.

| 3) | När det gäller mognad, fruktsamhet och kön kan man välja mellan att hänvisa till ålder eller längd, förutsatt att de medlemsstater som måste genomföra den tillhörande biologiska provtagningen har samtyckt till följande:






  a) | När det gäller mognad och fruktsamhet, beräknat som andel av vuxen fisk, ska precisionsnivå 3 uppnås inom det ålders- och/eller längdintervall, för vilket gränserna utgörs av 20 och 90 procent mogen fisk. |
| --- | --- | --- |

3)

När det gäller mognad, fruktsamhet och kön kan man välja mellan att hänvisa till ålder eller längd, förutsatt att de medlemsstater som måste genomföra den tillhörande biologiska provtagningen har samtyckt till följande:

a)

När det gäller mognad och fruktsamhet, beräknat som andel av vuxen fisk, ska precisionsnivå 3 uppnås inom det ålders- och/eller längdintervall, för vilket gränserna utgörs av 20 och 90 procent mogen fisk.

| b) | När det gäller kön, beräknat som andel av honor, ska precisionsnivå 3 uppnås upp till en ålder eller längd där de kumulerade landningarna för motsvarande ålder eller längd utgör minst 90 procent av de nationella landningarna av det beståndet. |
| --- | --- |

b)

När det gäller kön, beräknat som andel av honor, ska precisionsnivå 3 uppnås upp till en ålder eller längd där de kumulerade landningarna för motsvarande ålder eller längd utgör minst 90 procent av de nationella landningarna av det beståndet.

5.   Undantagsregler

| 1) | En medlemsstats nationella program behöver inte omfatta en bedömning av beståndsrelaterade variabler av bestånd för vilka det har fastställts TAC och kvoter, om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Den berörda kvoten motsvarar mindre än 10 procent av gemenskapens andel av TAC eller mindre än 200 ton i genomsnitt under de tre föregående åren. |
| --- | --- | --- |

1)

En medlemsstats nationella program behöver inte omfatta en bedömning av beståndsrelaterade variabler av bestånd för vilka det har fastställts TAC och kvoter, om följande villkor är uppfyllda:

a)

Den berörda kvoten motsvarar mindre än 10 procent av gemenskapens andel av TAC eller mindre än 200 ton i genomsnitt under de tre föregående åren.

| b) | Summan av alla kvoter för medlemsstater vars tilldelade andel är mindre än 10 procent utgör mindre än 25 procent av gemenskapens andel av TAC. |
| --- | --- |

b)

Summan av alla kvoter för medlemsstater vars tilldelade andel är mindre än 10 procent utgör mindre än 25 procent av gemenskapens andel av TAC.

| 2) | Om villkoret i punkt 1 a ovan är uppfyllt, men inte villkoret i punkt 1 b, kan de berörda medlemsstaterna upprätta ett samordningsprogram för att uppnå ett för deras gemensamma landningar gemensamt stickprovssystem, eller så kan medlemsstaterna var och en för sig upprätta andra nationella stickprovssystem med samma precision. |
| --- | --- |

2)

Om villkoret i punkt 1 a ovan är uppfyllt, men inte villkoret i punkt 1 b, kan de berörda medlemsstaterna upprätta ett samordningsprogram för att uppnå ett för deras gemensamma landningar gemensamt stickprovssystem, eller så kan medlemsstaterna var och en för sig upprätta andra nationella stickprovssystem med samma precision.

| 3) | Om så är nödvändigt får det nationella programmet ändras till och med den 1 februari varje år för att ta hänsyn till kvotutbyte mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

3)

Om så är nödvändigt får det nationella programmet ändras till och med den 1 februari varje år för att ta hänsyn till kvotutbyte mellan medlemsstater.

| 4) | Samma regler enligt punkt 5.1 gäller för bestånd utanför Medelhavet för vilka TAC och kvoter inte har fastställts, på grundval av de genomsnittliga landningarna under de tre föregående åren och med gemenskapens totala landningar av ett bestånd som referens. |
| --- | --- |

4)

Samma regler enligt punkt 5.1 gäller för bestånd utanför Medelhavet för vilka TAC och kvoter inte har fastställts, på grundval av de genomsnittliga landningarna under de tre föregående åren och med gemenskapens totala landningar av ett bestånd som referens.

| 5) | För bestånd i Medelhavsområdet, de landningar av en art, uttryckta i vikt, som gjorts av en medlemsstat vid Medelhavet och som utgör mindre än 10 procent av gemenskapens totala landningar från Medelhavsområdet, eller mindre än 200 ton, utom för tonfisk. |
| --- | --- |

5)

För bestånd i Medelhavsområdet, de landningar av en art, uttryckta i vikt, som gjorts av en medlemsstat vid Medelhavet och som utgör mindre än 10 procent av gemenskapens totala landningar från Medelhavsområdet, eller mindre än 200 ton, utom för tonfisk.

C.   INSAMLING AV ÖVERGRIPANDE VARIABLER

1.   Variabler

| 1) | Variabler som ska samlas in finns i förteckningen i tillägg VIII. Uppgifterna ska lämnas in enligt de tidsintervall som anges i tillägget. |
| --- | --- |

1)

Variabler som ska samlas in finns i förteckningen i tillägg VIII. Uppgifterna ska lämnas in enligt de tidsintervall som anges i tillägget.

| 2) | Vissa dröjsmål kan förekomma mellan information som lämnats in om flottsegment och om fiskeansträngning. |
| --- | --- |

2)

Vissa dröjsmål kan förekomma mellan information som lämnats in om flottsegment och om fiskeansträngning.

2.   Uppdelningsnivå

| 1) | Uppdelningsnivån anges i tillägg VIII i enlighet med de kriterier som definieras i tillägg V. |
| --- | --- |

1)

Uppdelningsnivån anges i tillägg VIII i enlighet med de kriterier som definieras i tillägg V.

| 2) | Uppdelningsgraden ska motsvara den mest uppdelade nivån som krävs. En gruppering av celler i detta system kan skapas förutsatt att en lämplig statistisk analys påvisar dess lämplighet. Denna typ av sammanslagning måste godkännas vid ett lämpligt regionalt samordningsmöte. |
| --- | --- |

2)

Uppdelningsgraden ska motsvara den mest uppdelade nivån som krävs. En gruppering av celler i detta system kan skapas förutsatt att en lämplig statistisk analys påvisar dess lämplighet. Denna typ av sammanslagning måste godkännas vid ett lämpligt regionalt samordningsmöte.

3.   Provtagningsstrategi

| 1) | När det är möjligt ska övergripande uppgifter samlas in så att de är så fullständiga som möjligt. Om så inte är möjligt ska medlemsstaterna ange provtagningsmetoder i sina nationella program. |
| --- | --- |

1)

När det är möjligt ska övergripande uppgifter samlas in så att de är så fullständiga som möjligt. Om så inte är möjligt ska medlemsstaterna ange provtagningsmetoder i sina nationella program.

4.   Precisionsnivåer

| 1) | Medlemsstaterna ska i sina årliga rapporter lämna information om uppskattningarnas kvalitet (noggrannhet och precision). |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska i sina årliga rapporter lämna information om uppskattningarnas kvalitet (noggrannhet och precision).

D.   FORSKNINGSSTUDIER TILL HAVS

| 1) | Alla undersökningar som förtecknas i tillägg IX berättigar till bidrag. |
| --- | --- |

1)

Alla undersökningar som förtecknas i tillägg IX berättigar till bidrag.

| 2) | Medlemsstaterna ska i sina nationella program garantera kontinuitet i förhållande till tidigare undersökningsupplägg. |
| --- | --- |

2)

Medlemsstaterna ska i sina nationella program garantera kontinuitet i förhållande till tidigare undersökningsupplägg.

| 3) | Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 får medlemsstaterna föreslå en anpassning av undersökningsintensiteten eller utformningen av provtagningen, förutsatt att detta inte inverkar negativt på resultatkvaliteten. Kommissionens godkännande av ändringar ska vara beroende av ett godkännande från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen. |
| --- | --- |

3)

Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 får medlemsstaterna föreslå en anpassning av undersökningsintensiteten eller utformningen av provtagningen, förutsatt att detta inte inverkar negativt på resultatkvaliteten. Kommissionens godkännande av ändringar ska vara beroende av ett godkännande från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen.

KAPITEL IV

Utvärdering av vattenbrukets och beredningsindustrins ekonomiska situation

A.   INSAMLING AV EKONOMISKA UPPGIFTER FÖR VATTENBRUKSSEKTORN

1.   Variabler

| 1) | Alla variabler enligt förteckningen i tillägg X ska samlas in en gång om året för varje segment enligt segmentindelningen i tillägg XI. |
| --- | --- |

1)

Alla variabler enligt förteckningen i tillägg X ska samlas in en gång om året för varje segment enligt segmentindelningen i tillägg XI.

| 2) | Den statistiska enheten ska vara ”företaget” definierat som den lägsta/minsta rättsliga enheten av bokföringsskäl. |
| --- | --- |

2)

Den statistiska enheten ska vara ”företaget” definierat som den lägsta/minsta rättsliga enheten av bokföringsskäl.

| 3) | Populationen ska referera till företag vars primära verksamhet är definierad enligt Europeiska gemenskapernas statistikkontors definition under kod nr 05.02 i Nace: ”vattenbruk”. |
| --- | --- |

3)

Populationen ska referera till företag vars primära verksamhet är definierad enligt Europeiska gemenskapernas statistikkontors definition under kod nr 05.02 i Nace: ”vattenbruk”.

| 4) | Nationella valutor ska omvandlas till euro med hjälp av den årliga genomsnittliga växelkursen tillgänglig från Europeiska centralbanken (ECB). |
| --- | --- |

4)

Nationella valutor ska omvandlas till euro med hjälp av den årliga genomsnittliga växelkursen tillgänglig från Europeiska centralbanken (ECB).

2.   Uppdelningsnivå

| 1) | Uppgifter ska delas in i segment utifrån art och metoder för vattenbruk, som anges i tillägg XI. Om det behövs kan medlemsstaterna göra ytterligare segmentindelning för företagets storlek eller andra relevanta kriterier. |
| --- | --- |

1)

Uppgifter ska delas in i segment utifrån art och metoder för vattenbruk, som anges i tillägg XI. Om det behövs kan medlemsstaterna göra ytterligare segmentindelning för företagets storlek eller andra relevanta kriterier.

| 2) | Insamling av uppgifter om sötvattensarter är inte obligatorisk. Om sådana uppgifter samlas in ska medlemsstaterna emellertid följa den segmentindelning som anges i tillägg XI. |
| --- | --- |

2)

Insamling av uppgifter om sötvattensarter är inte obligatorisk. Om sådana uppgifter samlas in ska medlemsstaterna emellertid följa den segmentindelning som anges i tillägg XI.

3.   Provtagningsstrategi

| 1) | Medlemsstaterna ska beskriva de metoder de använder för att uppskatta varje ekonomisk variabel, inbegripet kvalitetsaspekterna, i sina nationella program. |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska beskriva de metoder de använder för att uppskatta varje ekonomisk variabel, inbegripet kvalitetsaspekterna, i sina nationella program.

| 2) | Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga ekonomiska variabler överensstämmer och är jämförbara när de härrör från olika källor (t.ex. frågeformulär, räkenskaper). |
| --- | --- |

2)

Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga ekonomiska variabler överensstämmer och är jämförbara när de härrör från olika källor (t.ex. frågeformulär, räkenskaper).

4.   Precisionsnivåer

| 1) | Medlemsstaterna ska i sina årliga rapporter lämna information om uppskattningarnas kvalitet (noggrannhet och precision). |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska i sina årliga rapporter lämna information om uppskattningarnas kvalitet (noggrannhet och precision).

B.   INSAMLING AV EKONOMISKA UPPGIFTER OM BEREDNINGSINDUSTRIN

1.   Variabler

| 1) | Samtliga variabler för populationen, enligt förteckningen i tillägg XII, ska samlas in en gång om året. |
| --- | --- |

1)

Samtliga variabler för populationen, enligt förteckningen i tillägg XII, ska samlas in en gång om året.

| 2) | Populationen ska referera till företag vars huvudsakliga verksamhet är definierad enligt Europeiska gemenskapernas statistikkontors definition under kod nr 15.20 i Nace: ”Beredning och hållbarhetsbehandling av fisk och fiskprodukter”. |
| --- | --- |

2)

Populationen ska referera till företag vars huvudsakliga verksamhet är definierad enligt Europeiska gemenskapernas statistikkontors definition under kod nr 15.20 i Nace: ”Beredning och hållbarhetsbehandling av fisk och fiskprodukter”.

| 3) | Som en riktlinje ska medlemsstaternas nationella kodsystem som tillämpas enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 852/2004 (4), (EG) nr 853/2004 (5) och (EG) nr 854/2004 (6) även användas för dubbelkontroll och identifiering av företag klassificerade under kod nr 15.20 i Nace. |
| --- | --- |

3)

Som en riktlinje ska medlemsstaternas nationella kodsystem som tillämpas enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 852/2004 (4), (EG) nr 853/2004 (5) och (EG) nr 854/2004 (6) även användas för dubbelkontroll och identifiering av företag klassificerade under kod nr 15.20 i Nace.

| 4) | Nationella valutor ska omvandlas till euro med hjälp av den årliga genomsnittliga växelkursen tillgänglig från Europeiska centralbanken (ECB). |
| --- | --- |

4)

Nationella valutor ska omvandlas till euro med hjälp av den årliga genomsnittliga växelkursen tillgänglig från Europeiska centralbanken (ECB).

2.   Uppdelningsnivå

| 1) | Den statistiska enheten ska vara ”företaget” definierat som den lägsta rättsliga enheten av bokföringsskäl. |
| --- | --- |

1)

Den statistiska enheten ska vara ”företaget” definierat som den lägsta rättsliga enheten av bokföringsskäl.

| 2) | För företag som utför beredning av fisk men inte som huvudverksamhet är det obligatoriskt att samla in följande uppgifter, under varje programperiods första år:






  a) | Antal företag |
| --- | --- | --- |

2)

För företag som utför beredning av fisk men inte som huvudverksamhet är det obligatoriskt att samla in följande uppgifter, under varje programperiods första år:

a)

Antal företag

| b) | Omsättningen som tillskrivs beredning av fisk. |
| --- | --- |

b)

Omsättningen som tillskrivs beredning av fisk.

3.   Provtagningsstrategi

| 1) | Medlemsstaterna ska beskriva de metoder de använder för att uppskatta varje ekonomisk variabel, inbegripet kvalitetsaspekterna, i sina nationella program. |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska beskriva de metoder de använder för att uppskatta varje ekonomisk variabel, inbegripet kvalitetsaspekterna, i sina nationella program.

| 2) | Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga ekonomiska variabler överensstämmer och är jämförbara när de härrör från olika källor (t.ex. frågeformulär, räkenskaper). |
| --- | --- |

2)

Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga ekonomiska variabler överensstämmer och är jämförbara när de härrör från olika källor (t.ex. frågeformulär, räkenskaper).

4.   Precisionsnivåer

| 1) | Medlemsstaterna ska i sina årliga rapporter lämna information om uppskattningarnas kvalitet (noggrannhet och precision). |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska i sina årliga rapporter lämna information om uppskattningarnas kvalitet (noggrannhet och precision).

KAPITEL V

Utvärdering av fiskerisektorns effekter på det marina ekosystemet

1.   Variabler

| 1) | För beräkningen av indikatorer enligt förteckningen i tillägg XIII ska de fastställda uppgifterna i det här tillägget samlas in en gång om året, med undantag för sådana för vilka det föreskrivs att samlas in på mer uppdelade nivåer. |
| --- | --- |

1)

För beräkningen av indikatorer enligt förteckningen i tillägg XIII ska de fastställda uppgifterna i det här tillägget samlas in en gång om året, med undantag för sådana för vilka det föreskrivs att samlas in på mer uppdelade nivåer.

| 2) | Uppgifter enligt tillägg XIII ska samlas in på nationell nivå för att slutanvändarna ska kunna beräkna indikatorerna på berörd geografisk nivå enligt tillägg II. |
| --- | --- |

2)

Uppgifter enligt tillägg XIII ska samlas in på nationell nivå för att slutanvändarna ska kunna beräkna indikatorerna på berörd geografisk nivå enligt tillägg II.

2.   Uppdelningsnivå

| 1) | Den uppdelningsnivå som fastställs i de specifikationer som anges i tillägg XIII ska användas. |
| --- | --- |

1)

Den uppdelningsnivå som fastställs i de specifikationer som anges i tillägg XIII ska användas.

3.   Provtagningsstrategi

| 1) | Medlemsstaterna ska tillämpa de rekommendationer som anges i specifikationerna i tillägg XIII. |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska tillämpa de rekommendationer som anges i specifikationerna i tillägg XIII.

4.   Precisionsnivåer

| 1) | Medlemsstaterna ska tillämpa de rekommendationer som anges i specifikationerna i tillägg XIII. |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterna ska tillämpa de rekommendationer som anges i specifikationerna i tillägg XIII.

KAPITEL VI

Förvaltning och utnyttjande av uppgifter som omfattas av insamlingen av uppgifter

A.   FÖRVALTNING AV UPPGIFTERNA

| 1. | När det gäller de uppgifter som omfattas av detta gemenskapsprogram täcker detta avsnitt utvecklingen av databaser, indata (lagring), kvalitetskontroll och validering av uppgifter och omvandling av primära uppgifter till detaljerade eller aggregerade uppgifter i enlighet med artikel 17.1 i rådets förordning (EG) nr 199/2008. |
| --- | --- |

1.

När det gäller de uppgifter som omfattas av detta gemenskapsprogram täcker detta avsnitt utvecklingen av databaser, indata (lagring), kvalitetskontroll och validering av uppgifter och omvandling av primära uppgifter till detaljerade eller aggregerade uppgifter i enlighet med artikel 17.1 i rådets förordning (EG) nr 199/2008.

| 2. | Det ska inkludera omvandlingsprocessen av primära socioekonomiska uppgifter till metauppgifter enligt artikel 13 b i rådets förordning (EG) nr 199/2008. |
| --- | --- |

2.

Det ska inkludera omvandlingsprocessen av primära socioekonomiska uppgifter till metauppgifter enligt artikel 13 b i rådets förordning (EG) nr 199/2008.

| 3. | Medlemsstaterna ska garantera att informationen om omvandlingsprocessen enligt punkt 2 kan lämnas på kommissionens begäran. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna ska garantera att informationen om omvandlingsprocessen enligt punkt 2 kan lämnas på kommissionens begäran.

B.   UTNYTTJANDE AV UPPGIFTERNA

| 1. | Avsnittet omfattar produktionen av uppsättningar av uppgifter och dess användning i syfte att stödja vetenskaplig analys som grund för utlåtanden till fiskeriförvaltningen enligt artikel 18.1 a i förordning (EG) nr 199/2008. |
| --- | --- |

1.

Avsnittet omfattar produktionen av uppsättningar av uppgifter och dess användning i syfte att stödja vetenskaplig analys som grund för utlåtanden till fiskeriförvaltningen enligt artikel 18.1 a i förordning (EG) nr 199/2008.

| 2. | Det ska inkludera uppskattningar av biologiska parametrar (ålder, vikt, kön, mognad och fruktsamhet) för bestånd förtecknade i tillägg VII, utarbetning av uppsättningar av uppgifter för beståndsbedömningar och bioekonomiska modeller samt motsvarande vetenskaplig analys. |
| --- | --- |

2.

Det ska inkludera uppskattningar av biologiska parametrar (ålder, vikt, kön, mognad och fruktsamhet) för bestånd förtecknade i tillägg VII, utarbetning av uppsättningar av uppgifter för beståndsbedömningar och bioekonomiska modeller samt motsvarande vetenskaplig analys.

---

(1)  EUT L 5, 9.1.2004, s. 25.

(2)  EUT L 186, 15.7.2008, s. 3.

(3)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

(4)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

(6)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

Tillägg I

Geografisk områdesindelning efter regionala fiskeriorganisationer

| | Ices | Nafo | Iccat | AKFM | CCAMLR | IOTC | Övriga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nivå 1 | Område | Område | FAO-område | Område
  t.ex. 37
  Medelhavet och Svarta havet | Område
  t.ex. 48 | FAO-område | FAO-område |
| Nivå 2 | Delområde
  t.ex. 27.IV
  Nordsjön | Delområde
  t.ex. 21.2
  Labrador | FAO-delområde | Delområde
  t.ex. 37.1
  Västra Medelhavet | Delområde
  t.ex. 48.1
  Antarktiska halvön | FAO-delområde | FAO-delområde |
| Nivå 3 | Sektion
  t.ex. 27.IV c | Sektion
  t.ex. 21.2 H | Sektion
  5° × 5° | Sektion
  t.ex. 37.1.2
  Lionbukten | Sektion
  t.ex. 58.5.1
  Kerguelen | Sektion
  5° × 5° | Sektion
  5° × 5° |
| Nivå 4 | Delsektion
  t.ex. 27.III.c.22 | | | GSA
  t.ex. GSA 1 | | | |
| Nivå 5 | Rektangel
  30′ × 1° | Rektangel | Rektangel
  1° × 1° | | Rektangel
  30′ × 1° | Rektangel
  1° × 1° | Rektangel
  1° × 1° |

Ices

Nafo

Iccat

AKFM

CCAMLR

IOTC

Övriga

Nivå 1

Område

Område

FAO-område

Område

t.ex. 37

Medelhavet och Svarta havet

Område

t.ex. 48

FAO-område

FAO-område

Nivå 2

Delområde

t.ex. 27.IV

Nordsjön

Delområde

t.ex. 21.2

Labrador

FAO-delområde

Delområde

t.ex. 37.1

Västra Medelhavet

Delområde

t.ex. 48.1

Antarktiska halvön

FAO-delområde

FAO-delområde

Nivå 3

Sektion

t.ex. 27.IV c

Sektion

t.ex. 21.2 H

Sektion

5° × 5°

Sektion

t.ex. 37.1.2

Lionbukten

Sektion

t.ex. 58.5.1

Kerguelen

Sektion

5° × 5°

Sektion

5° × 5°

Nivå 4

Delsektion

t.ex. 27.III.c.22

GSA

t.ex. GSA 1

Nivå 5

Rektangel

30′ × 1°

Rektangel

Rektangel

1° × 1°

Rektangel

30′ × 1°

Rektangel

1° × 1°

Rektangel

1° × 1°

Tillägg II

Geografisk områdesindelning efter region

| | Delregion/fiskeplats (1) | Region | Supra-region |
| --- | --- | --- | --- |
| Nivå | 1 | 2 | 3 |
| | Kluster av rumsliga enheter på nivå 4 i enlighet med tillägg I (Ices-delsektion) | Östersjön (Ices-områden III b–d) | Östersjön (Ices-områden III b–d), Nordsjön (Ices-områden IIIa, IV och VIId) och östra delarna av Norra Ishavet (Ices-områden I och II) och Nordatlanten (Ices-områden V–XIV och Nafo-områden). |
| | Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enlighet med tillägg I (Ices-sektion) | Nordsjön (Ices-områden IIIa, IV och VIId) och östra delarna av Norra Ishavet (Ices-områden I och II) |
| | Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enlighet med tillägg I (Ices-/Nafo-sektion) | Nordatlanten (Ices-områden V–XIV och Nafo-områden) |
| | Kluster av rumsliga enheter på nivå 4 i enlighet med tillägg I (GSA) | Medelhavet och Svarta havet | Medelhavet och Svarta havet |
| | Regionala fiskeriförvaltningsorganisationers delområden för provtagning (utom AKFM) | Övriga regioner där EU-fartyg bedriver fiske och som förvaltas av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer där gemenskapen är avtalsslutande part eller observatör (t.ex. Iccat, IOTC, Cecaf m.fl.) | Övriga regioner |

Delregion/fiskeplats (1)

Region

Supra-region

Nivå

1

2

3

Kluster av rumsliga enheter på nivå 4 i enlighet med tillägg I (Ices-delsektion)

Östersjön (Ices-områden III b–d)

Östersjön (Ices-områden III b–d), Nordsjön (Ices-områden IIIa, IV och VIId) och östra delarna av Norra Ishavet (Ices-områden I och II) och Nordatlanten (Ices-områden V–XIV och Nafo-områden).

Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enlighet med tillägg I (Ices-sektion)

Nordsjön (Ices-områden IIIa, IV och VIId) och östra delarna av Norra Ishavet (Ices-områden I och II)

Kluster av rumsliga enheter på nivå 3 i enlighet med tillägg I (Ices-/Nafo-sektion)

Nordatlanten (Ices-områden V–XIV och Nafo-områden)

Kluster av rumsliga enheter på nivå 4 i enlighet med tillägg I (GSA)

Medelhavet och Svarta havet

Medelhavet och Svarta havet

Regionala fiskeriförvaltningsorganisationers delområden för provtagning (utom AKFM)

Övriga regioner där EU-fartyg bedriver fiske och som förvaltas av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer där gemenskapen är avtalsslutande part eller observatör (t.ex. Iccat, IOTC, Cecaf m.fl.)

Övriga regioner

---

(1)  Delregioner eller fiskeplatser ska fastställas av medlemsstaterna för den första programperioden (2009–2010). De kan om nödvändigt omdefinieras vid regionala samordningsmöten och ska godkännas av STECF. Denna nivå bör överensstämma med befintliga geografiska områdesindelningar.

Tillägg III

Flottsegment indelade efter region

| | Längdklasser (LOA) (1) |
| --- | --- |
| | 0–< 10 m
  0– < 6 m | 10–< 12 m
  6– < 12 m | 12–< 18 m | 18–< 24 m | 24–< 40 m | 40 meter eller längre |
| Aktiva fartyg |
| som använder aktiva redskap | Bomtrål | | | | | | |
| Bottentrål och/eller snurrevad | | | | | | |
| Flyttrål | | | | | | |
| Snörpvad | | | | | | |
| Skrapa | | | | | | |
| Fartyg som använder andra aktiva redskap | | | | | | |
| Fartyg som endast använder polyvalenta aktiva redskap | | | | | | |
| som använder passiva redskap | Fartyg som använder krokredskap | (2) | (2) | | | | |
| Drivgarn och fasta garn | | | | |
| Fartyg som använder tinor och/eller fällor | | | | |
| Fartyg som använder andra passiva redskap | | | | |
| Fartyg som endast använder polyvalenta passiva redskap | | | | |
| som använder polyvalenta redskap | Fartyg som använder aktiva och passiva redskap | | | | | | |
| Inaktiva fartyg | | | | | | |

Längdklasser (LOA) (1)

0–< 10 m

0– < 6 m

10–< 12 m

6– < 12 m

12–< 18 m

18–< 24 m

24–< 40 m

40 meter eller längre

Aktiva fartyg

som använder aktiva redskap

Bomtrål

Bottentrål och/eller snurrevad

Flyttrål

Snörpvad

Skrapa

Fartyg som använder andra aktiva redskap

Fartyg som endast använder polyvalenta aktiva redskap

som använder passiva redskap

Fartyg som använder krokredskap

(2)

(2)

Drivgarn och fasta garn

Fartyg som använder tinor och/eller fällor

Fartyg som använder andra passiva redskap

Fartyg som endast använder polyvalenta passiva redskap

som använder polyvalenta redskap

Fartyg som använder aktiva och passiva redskap

Inaktiva fartyg

---

(1)  För fartyg som är kortare än 12 meter i Medelhavet och Svarta havet är längdkategorierna 0–< 6, 6–< 12 meter. För övriga regioner är längdkategorierna 0–< 10, 10–< 12 meter.

(2)  Fartyg som är kortare än 12 meter och som använder passiva redskap i Medelhavet och Svarta havet får delas upp efter redskapstyp.

Tillägg IV

Fiskeverksamhet (verksamhetsgren) indelad efter region

1)   Östersjön (Ices-delområden 22–32)

| Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 | Nivå 4 | Nivå 5 | Nivå 6 | LOA-klasser (i meter) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Redskapsklass | Redskapsgrupp | Redskapstyp | Grupp av målarter (1) | Maskstorlek och annan selektiv utrustning | < 10 | 10 <12 | 12 <18 | 18- <24 | 24-<40 | 40 &+ |
| Fiskeverksamhet | Trålar | Bottentrålar | Bottentrål [OTB] | Kräftdjur | (2) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Dubbeltrål [OTT] | Kräftdjur | (2) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Partrål [PTB] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Flyttrålar | Bomtrål [OTM] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Partrål [PTM] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Krokar och linor | Spön och linor | Pil- och angelgarn | Benfiskar | (2) | | | | | | |
| Backor/långrevar | Drivande backor/långrevar [LLD] | Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Anadroma arter | (2) | | | | | | |
| Förankrade backor/långrevar [LLS] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Anadroma arter | (2) | | | | | | |
| Katadroma arter | (2) | | | | | | |
| Fällor | Fällor | Tinor och fällor [FPO] (3) | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Anadroma arter | (2) | | | | | | |
| Katadroma arter | (2) | | | | | | |
| Ryssjor [FYK] (3) | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Anadroma arter | (2) | | | | | | |
| Katadroma arter | (2) | | | | | | |
| Fasta ej täckta bottengarn [FPN] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Anadroma arter | (2) | | | | | | |
| Katadroma arter | (2) | | | | | | |
| Nätredskap | Nätredskap | Grimgarn [GTR] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Fasta bottengarn (förankrade) [GNS] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Anadroma arter | (2) | | | | | | |
| Katadroma arter | (2) | | | | | | |
| Not/vad | Insnärjningsnät | Snörpvad [PS] | Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Not/vad | Skotska vadar, flytvadar [SSC] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Sötvattensarter | (2) | | | | | | |
| Snurrevadar [SDN] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (2) | | | | | | |
| Parnotar [SPR] | Bottenlevande fisk | (2) | | | | | | |
| Notar som används från strand eller båt[SB] [SV] | Benfiskar | (2) | | | | | | |
| Fiskeverksamheten saknar information | Fiskeverksamheten saknar information | | | | | | | |
| Annan verksamhet än fiske | Annan verksamhet än fiske | | | | | | | |
| Inaktivt | Inaktivt | | | | | | | |
| Fritidsfiske | Endast för följande arter: lax, torsk, ål, haj | Ej tillämpligt | Alla eventuella fartygsklasser tillsammans |

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Nivå 4

Nivå 5

Nivå 6

LOA-klasser (i meter)

Verksamhet

Redskapsklass

Redskapsgrupp

Redskapstyp

Grupp av målarter (1)

Maskstorlek och annan selektiv utrustning

< 10

10 <12

12 <18

18- <24

24-<40

40 &+

Fiskeverksamhet

Trålar

Bottentrålar

Bottentrål [OTB]

Kräftdjur

(2)

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Dubbeltrål [OTT]

Kräftdjur

(2)

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Partrål [PTB]

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Flyttrålar

Bomtrål [OTM]

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Partrål [PTM]

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Krokar och linor

Spön och linor

Pil- och angelgarn

Benfiskar

(2)

Backor/långrevar

Drivande backor/långrevar [LLD]

Små pelagiska fiskar

(2)

Anadroma arter

(2)

Förankrade backor/långrevar [LLS]

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Anadroma arter

(2)

Katadroma arter

(2)

Fällor

Fällor

Tinor och fällor [FPO] (3)

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Anadroma arter

(2)

Katadroma arter

(2)

Ryssjor [FYK] (3)

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Anadroma arter

(2)

Katadroma arter

(2)

Fasta ej täckta bottengarn [FPN]

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Anadroma arter

(2)

Katadroma arter

(2)

Nätredskap

Nätredskap

Grimgarn [GTR]

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Fasta bottengarn (förankrade) [GNS]

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Sötvattensarter

(2)

Anadroma arter

(2)

Katadroma arter

(2)

Not/vad

Insnärjningsnät

Snörpvad [PS]

Små pelagiska fiskar

(2)

Not/vad

Skotska vadar, flytvadar [SSC]

Bottenlevande fisk

(2)

Sötvattensarter

(2)

Snurrevadar [SDN]

Bottenlevande fisk

(2)

Små pelagiska fiskar

(2)

Parnotar [SPR]

Bottenlevande fisk

(2)

Notar som används från strand eller båt[SB] [SV]

Benfiskar

(2)

Fiskeverksamheten saknar information

Fiskeverksamheten saknar information

Annan verksamhet än fiske

Annan verksamhet än fiske

Inaktivt

Inaktivt

Fritidsfiske

Endast för följande arter: lax, torsk, ål, haj

Ej tillämpligt

Alla eventuella fartygsklasser tillsammans

Anmärkning:

Om så är lämpligt ska pilotundersökningar göras i syfte att upprätta protokoll för övervakning av inlandsfiske av ål.

2)   Nordsjön (Ices-områden IIIa, IV och VIId) och östra delarna av Norra Ishavet (Ices-områden I och II)

| Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 | Nivå 4 | Nivå 5 | Nivå 6 | LOA-klasser (i meter) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Redskapsklass | Redskapsgrupp | Redskapstyp | Grupp av målarter (4) | Maskstorlek och annan selektiv utrustning | < 10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Fiskeverksamhet | Skrapor | Skrapor | Skrapor som används från fartyg | Blötdjur | (5) | | | | | | |
| Mekaniska skrapredskap | Blötdjur | (5) | | | | | | |
| Trålar | Bottentrålar | Bottentrål [OTB] | Blötdjur | (5) | | | | | | |
| Kräftdjur | (5) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat | (5) | | | | | | |
| Bläckfisk och bottenlevande fisk blandat | (5) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (5) | | | | | | |
| Djuphavsarter | (5) | | | | | | |
| Pelagiska fiskar och bottenlevande fisk blandat | (5) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk och djuphavsarter blandat | (5) | | | | | | |
| Dubbeltrål [OTT] | Blötdjur | (5) | | | | | | |
| Kräftdjur | (5) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Djuphavsarter | (5) | | | | | | |
| Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat | (5) | | | | | | |
| Pelagiska fiskar och bottenlevande fisk blandat | (5) | | | | | | |
| Partrål [PTB] | Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Kräftdjur | (5) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (5) | | | | | | |
| Bomtrål [TBB] | Kräftdjur | (5) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat | (5) | | | | | | |
| Flyttrålar | Bomtrål [OTM] | Små pelagiska fiskar | (5) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Partrål [PTM] | Små pelagiska fiskar | (5) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Krokar och linor | Spön och linor | Pil- och angelgarn[LHP] [LHM] | Benfiskar | (5) | | | | | | |
| Backor/långrevar | Förankrade backor/långrevar [LLS] | Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Fällor | Fällor (6) | Tinor och fällor [FPO] | Blötdjur | (5) | | | | | | |
| Kräftdjur | (5) | | | | | | |
| Benfiskar | (5) | | | | | | |
| Ryssjor [FYK] | Katadroma arter | (5) | | | | | | |
| Nätredskap | Nätredskap | Grimgarn [GTR] | Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Fasta bottengarn (förankrade) [GNS] | Små pelagiska fiskar | (5) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Kräftdjur | (5) | | | | | | |
| Drivgarn [GND] | Små pelagiska fiskar | (5) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Not/vad | Insnärjningsnät | Snörpvad [PS] | Små pelagiska fiskar | (5) | | | | | | |
| Not/vad | Skotska vadar, flytvadar [SSC] | Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Snurrevadar [SDN] | Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Parnotar [SPR] | Bottenlevande fisk | (5) | | | | | | |
| Notar som används från strand eller båt[SB] [SV] | Benfiskar | (5) | | | | | | |
| Övriga redskap | Övriga redskap | Glasålsfiske | Glasål | (5) | | | | | | |
| Diverse (specificera) | Diverse (specificera) | | | (5) | | | | | | |
| Annan verksamhet än fiske | Annan verksamhet än fiske | | | | | | | |
| Inaktivt | Inaktivt | | | | | | | |
| Fritidsfiske | Endast för följande arter: torsk, ål, haj | Ej tillämpligt | Alla eventuella fartygsklasser tillsammans |

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Nivå 4

Nivå 5

Nivå 6

LOA-klasser (i meter)

Verksamhet

Redskapsklass

Redskapsgrupp

Redskapstyp

Grupp av målarter (4)

Maskstorlek och annan selektiv utrustning

< 10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Fiskeverksamhet

Skrapor

Skrapor

Skrapor som används från fartyg

Blötdjur

(5)

Mekaniska skrapredskap

Blötdjur

(5)

Trålar

Bottentrålar

Bottentrål [OTB]

Blötdjur

(5)

Kräftdjur

(5)

Bottenlevande fisk

(5)

Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat

(5)

Bläckfisk och bottenlevande fisk blandat

(5)

Små pelagiska fiskar

(5)

Djuphavsarter

(5)

Pelagiska fiskar och bottenlevande fisk blandat

(5)

Bottenlevande fisk och djuphavsarter blandat

(5)

Dubbeltrål [OTT]

Blötdjur

(5)

Kräftdjur

(5)

Bottenlevande fisk

(5)

Djuphavsarter

(5)

Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat

(5)

Pelagiska fiskar och bottenlevande fisk blandat

(5)

Partrål [PTB]

Bottenlevande fisk

(5)

Kräftdjur

(5)

Små pelagiska fiskar

(5)

Bomtrål [TBB]

Kräftdjur

(5)

Bottenlevande fisk

(5)

Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat

(5)

Flyttrålar

Bomtrål [OTM]

Små pelagiska fiskar

(5)

Bottenlevande fisk

(5)

Partrål [PTM]

Små pelagiska fiskar

(5)

Bottenlevande fisk

(5)

Krokar och linor

Spön och linor

Pil- och angelgarn[LHP] [LHM]

Benfiskar

(5)

Backor/långrevar

Förankrade backor/långrevar [LLS]

Bottenlevande fisk

(5)

Fällor

Fällor (6)

Tinor och fällor [FPO]

Blötdjur

(5)

Kräftdjur

(5)

Benfiskar

(5)

Ryssjor [FYK]

Katadroma arter

(5)

Nätredskap

Nätredskap

Grimgarn [GTR]

Bottenlevande fisk

(5)

Fasta bottengarn (förankrade) [GNS]

Små pelagiska fiskar

(5)

Bottenlevande fisk

(5)

Kräftdjur

(5)

Drivgarn [GND]

Små pelagiska fiskar

(5)

Bottenlevande fisk

(5)

Not/vad

Insnärjningsnät

Snörpvad [PS]

Små pelagiska fiskar

(5)

Not/vad

Skotska vadar, flytvadar [SSC]

Bottenlevande fisk

(5)

Snurrevadar [SDN]

Bottenlevande fisk

(5)

Parnotar [SPR]

Bottenlevande fisk

(5)

Notar som används från strand eller båt[SB] [SV]

Benfiskar

(5)

Övriga redskap

Övriga redskap

Glasålsfiske

Glasål

(5)

Diverse (specificera)

Diverse (specificera)

(5)

Annan verksamhet än fiske

Annan verksamhet än fiske

Inaktivt

Inaktivt

Fritidsfiske

Endast för följande arter: torsk, ål, haj

Ej tillämpligt

Alla eventuella fartygsklasser tillsammans

Anmärkning:

Om så är lämpligt ska pilotundersökningar göras i syfte att upprätta protokoll för övervakning av inlandsfiske av ål.

3)   Nordatlanten (Ices-områden V–XIV och Nafo-områden)

| Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 | Nivå 4 | Nivå 5 | Nivå 6 | LOA-klasser (i meter) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Redskapsklass | Redskapsgrupp | Redskapstyp | Grupp av målarter (7) | Maskstorlek och annan selektiv utrustning | < 10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Fiskeverksamhet | Skrapor | Skrapor | Skrapor som används från fartyg | Blötdjur | (8) | | | | | | |
| Mekaniska skrapredskap | Blötdjur | (8) | | | | | | |
| Trålar | Bottentrålar | Bottentrål [OTB] | Blötdjur | (8) | | | | | | |
| Kräftdjur | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat | (8) | | | | | | |
| Bläckfisk och bottenlevande fisk blandat | (8) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Djuphavsarter | (8) | | | | | | |
| Pelagiska fiskar och bottenlevande fisk blandat | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk och djuphavsarter blandat | (8) | | | | | | |
| Dubbeltrål [OTT] | Blötdjur | (8) | | | | | | |
| Kräftdjur | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Djuphavsarter | (8) | | | | | | |
| Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat | (8) | | | | | | |
| Pelagiska fiskar och bottenlevande fisk blandat | (8) | | | | | | |
| Partrål [PTB] | Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Kräftdjur | (8) | | | | | | |
| Små pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Bomtrål [TBB] | Kräftdjur | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk och bläckfisk blandat | (8) | | | | | | |
| Flyttrålar | Bomtrål [OTM] | Små pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Partrål [PTM] | Små pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Stora pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Krokar och linor | Spön och linor | Pil- och angelgarn [LHP] [LHM] | Benfiskar | (8) | | | | | | |
| Bläckfisk | (8) | | | | | | |
| Dörjlinor [LTL] | Stora pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Backor/långrevar | Drivande backor/långrevar [LLD] | Stora pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Djuphavsarter | (8) | | | | | | |
| Förankrade backor/långrevar [LLS] | Djuphavsarter | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Fällor | Fällor (9) | Tinor och fällor [FPO] | Blötdjur | (8) | | | | | | |
| Kräftdjur | (8) | | | | | | |
| Benfiskar | (8) | | | | | | |
| Ryssjor [FYK] | Katadroma arter | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande arter | (8) | | | | | | |
| Fasta ej täckta bottengarn [FPN] | Stora pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Nätredskap | Nätredskap | Grimgarn [GTR] | Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Fasta bottengarn (förankrade) [GNS] | Små pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Kräftdjur | (8) | | | | | | |
| Djuphavsarter | (8) | | | | | | |
| Drivgarn[GND] | Små pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Not/vad | Insnärjningsnät | Snörpvad[PS] | Små pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Stora pelagiska fiskar | (8) | | | | | | |
| Not/vad | Skotska vadar, flytvadar [SSC] | Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Snurrevadar[SDN] | Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Parnotar [SPR] | Bottenlevande fisk | (8) | | | | | | |
| Notar som används från strand eller båt[SB] [SV] | Benfiskar | (8) | | | | | | |
| Övriga redskap | Övriga redskap | Glasålsfiske | Glasål | (8) | | | | | | |
| Diverse (specificera) | Diverse (specificera) | | | (8) | | | | | | |
| Annan verksamhet än fiske | Annan verksamhet än fiske | | | | | | | |
| Inaktivt | Inaktivt | | | | | | | |
| Fritidsfiske | Endast för följande arter: lax, havsabborre, ål, haj (endast för Ices-områden) | Ej tillämpligt | Alla eventuella fartygsklasser tillsammans |

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Nivå 4

Nivå 5

Nivå 6

LOA-klasser (i meter)

Verksamhet

Redskapsklass

Redskapsgrupp

Redskapstyp

Grupp av målarter (7)

Maskstorlek och annan selektiv utrustning

< 10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Fiskeverksamhet

Skrapor

Skrapor

Skrapor som används från fartyg

Blötdjur

(8)

Mekaniska skrapredskap

Blötdjur

(8)

Trålar

Bottentrålar

Bottentrål [OTB]

Blötdjur

(8)

Kräftdjur

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat

(8)

Bläckfisk och bottenlevande fisk blandat

(8)

Små pelagiska fiskar

(8)

Djuphavsarter

(8)

Pelagiska fiskar och bottenlevande fisk blandat

(8)

Bottenlevande fisk och djuphavsarter blandat

(8)

Dubbeltrål [OTT]

Blötdjur

(8)

Kräftdjur

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Djuphavsarter

(8)

Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat

(8)

Pelagiska fiskar och bottenlevande fisk blandat

(8)

Partrål [PTB]

Bottenlevande fisk

(8)

Kräftdjur

(8)

Små pelagiska fiskar

(8)

Bomtrål [TBB]

Kräftdjur

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Kräftdjur och bottenlevande fisk blandat

(8)

Bottenlevande fisk och bläckfisk blandat

(8)

Flyttrålar

Bomtrål [OTM]

Små pelagiska fiskar

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Partrål [PTM]

Små pelagiska fiskar

(8)

Stora pelagiska fiskar

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Krokar och linor

Spön och linor

Pil- och angelgarn [LHP] [LHM]

Benfiskar

(8)

Bläckfisk

(8)

Dörjlinor [LTL]

Stora pelagiska fiskar

(8)

Backor/långrevar

Drivande backor/långrevar [LLD]

Stora pelagiska fiskar

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Djuphavsarter

(8)

Förankrade backor/långrevar [LLS]

Djuphavsarter

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Fällor

Fällor (9)

Tinor och fällor [FPO]

Blötdjur

(8)

Kräftdjur

(8)

Benfiskar

(8)

Ryssjor [FYK]

Katadroma arter

(8)

Bottenlevande arter

(8)

Fasta ej täckta bottengarn [FPN]

Stora pelagiska fiskar

(8)

Nätredskap

Nätredskap

Grimgarn [GTR]

Bottenlevande fisk

(8)

Fasta bottengarn (förankrade) [GNS]

Små pelagiska fiskar

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Kräftdjur

(8)

Djuphavsarter

(8)

Drivgarn[GND]

Små pelagiska fiskar

(8)

Bottenlevande fisk

(8)

Not/vad

Insnärjningsnät

Snörpvad[PS]

Små pelagiska fiskar

(8)

Stora pelagiska fiskar

(8)

Not/vad

Skotska vadar, flytvadar [SSC]

Bottenlevande fisk

(8)

Snurrevadar[SDN]

Bottenlevande fisk

(8)

Parnotar [SPR]

Bottenlevande fisk

(8)

Notar som används från strand eller båt[SB] [SV]

Benfiskar

(8)

Övriga redskap

Övriga redskap

Glasålsfiske

Glasål

(8)

Diverse (specificera)

Diverse (specificera)

(8)

Annan verksamhet än fiske

Annan verksamhet än fiske

Inaktivt

Inaktivt

Fritidsfiske

Endast för följande arter: lax, havsabborre, ål, haj (endast för Ices-områden)

Ej tillämpligt

Alla eventuella fartygsklasser tillsammans

Anmärkning:

Om så är lämpligt ska pilotundersökningar göras i syfte att upprätta protokoll för övervakning av inlandsfiske av ål.

4)   Medelhavet och Svarta havet

| Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 | Nivå 4 | Nivå 5 | Nivå 6 | LOA-klasser (i meter) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Redskapsklass | Redskapsgrupp | Redskapstyp | Grupp av målarter (10) | Maskstorlek och annan selektiv utrustning | < 6 | 6–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Fiskeverksamhet | Skrapor | Skrapor | Skrapor som används från fartyg | Blötdjur | (11) | | | | | | |
| Trålar | Bottentrålar | Bottentrål [OTB] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Djuphavsarter | (11) | | | | | | |
| Bottenlevande arter och djuphavsarter blandat (12) | (11) | | | | | | |
| Dubbeltrål [OTT] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Partrål [PTB] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Bomtrål [TBB] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Flyttrålar | Bomtrål [OTM] | Bottenlevande arter och pelagiska arter blandat | (11) | | | | | | |
| Partrål [PTM] | Små pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Krokar och linor | Spön och linor | Pil- och angelgarn [LHP] [LHM] | Benfiskar | (11) | | | | | | |
| Bläckfisk | (11) | | | | | | |
| Dörjlinor [LTL] | Stora pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Backor/långrevar | Drivande backor/långrevar[LLD] | Stora pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Förankrade backor/långrevar [LLS] | Bottenlevande fisk | (11) | | | | | | |
| Fällor | Fällor (13) | Tinor och fällor [FPO] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Ryssjor [FYK] | Katadroma arter | (11) | | | | | | |
| Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Fasta ej täckta bottengarn [FPN] | Stora pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Nätredskap | Nätredskap | Grimgarn [GTR] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Fasta bottengarn (förankrade) [GNS] | Små och stora pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Drivgarn [GND] | Små pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (11) | | | | | | |
| Not/vad | Insnärjningsnät | Snörpvad [PS] | Små pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Stora pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Utan snörplinor (lampara) [LA] | Små och stora pelagiska fiskar | (11) | | | | | | |
| Not/vad | Skotska vadar, flytvadar [SSC] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Snurrevadar [SDN] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Parnotar [SPR] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Notar som används från strand eller båt[SB] [SV] | Bottenlevande arter | (11) | | | | | | |
| Övriga redskap | Övriga redskap | Glasålsfiske | Glasål | (11) | | | | | | |
| Diverse (specificera) | Diverse (specificera) | | | (11) | | | | | | |
| Annan verksamhet än fiske | Annan verksamhet än fiske | | | | | | | |
| Inaktivt | Inaktivt | | | | | | | |
| Fritidsfiske | Endast för följande arter: tonfisk, ål, haj | Ej tillämpligt | Alla eventuella fartygsklasser tillsammans |

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Nivå 4

Nivå 5

Nivå 6

LOA-klasser (i meter)

Verksamhet

Redskapsklass

Redskapsgrupp

Redskapstyp

Grupp av målarter (10)

Maskstorlek och annan selektiv utrustning

< 6

6–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Fiskeverksamhet

Skrapor

Skrapor

Skrapor som används från fartyg

Blötdjur

(11)

Trålar

Bottentrålar

Bottentrål [OTB]

Bottenlevande arter

(11)

Djuphavsarter

(11)

Bottenlevande arter och djuphavsarter blandat (12)

(11)

Dubbeltrål [OTT]

Bottenlevande arter

(11)

Partrål [PTB]

Bottenlevande arter

(11)

Bomtrål [TBB]

Bottenlevande arter

(11)

Flyttrålar

Bomtrål [OTM]

Bottenlevande arter och pelagiska arter blandat

(11)

Partrål [PTM]

Små pelagiska fiskar

(11)

Krokar och linor

Spön och linor

Pil- och angelgarn [LHP] [LHM]

Benfiskar

(11)

Bläckfisk

(11)

Dörjlinor [LTL]

Stora pelagiska fiskar

(11)

Backor/långrevar

Drivande backor/långrevar[LLD]

Stora pelagiska fiskar

(11)

Förankrade backor/långrevar [LLS]

Bottenlevande fisk

(11)

Fällor

Fällor (13)

Tinor och fällor [FPO]

Bottenlevande arter

(11)

Ryssjor [FYK]

Katadroma arter

(11)

Bottenlevande arter

(11)

Fasta ej täckta bottengarn [FPN]

Stora pelagiska fiskar

(11)

Nätredskap

Nätredskap

Grimgarn [GTR]

Bottenlevande arter

(11)

Fasta bottengarn (förankrade) [GNS]

Små och stora pelagiska fiskar

(11)

Bottenlevande arter

(11)

Drivgarn [GND]

Små pelagiska fiskar

(11)

Bottenlevande fisk

(11)

Not/vad

Insnärjningsnät

Snörpvad [PS]

Små pelagiska fiskar

(11)

Stora pelagiska fiskar

(11)

Utan snörplinor (lampara) [LA]

Små och stora pelagiska fiskar

(11)

Not/vad

Skotska vadar, flytvadar [SSC]

Bottenlevande arter

(11)

Snurrevadar [SDN]

Bottenlevande arter

(11)

Parnotar [SPR]

Bottenlevande arter

(11)

Notar som används från strand eller båt[SB] [SV]

Bottenlevande arter

(11)

Övriga redskap

Övriga redskap

Glasålsfiske

Glasål

(11)

Diverse (specificera)

Diverse (specificera)

(11)

Annan verksamhet än fiske

Annan verksamhet än fiske

Inaktivt

Inaktivt

Fritidsfiske

Endast för följande arter: tonfisk, ål, haj

Ej tillämpligt

Alla eventuella fartygsklasser tillsammans

Anmärkning:

Om så är lämpligt ska pilotundersökningar göras i syfte att upprätta protokoll för övervakning av inlandsfiske av ål.

5)   Övriga regioner där EU-fartyg bedriver fiske och som förvaltas av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer där gemenskapen är avtalsslutande part eller observatör (t.ex. Iccat, IOTC, Cecaf m.fl.)

| Nivå 1 | Nivå 2 | Nivå 3 | Nivå 4 | Nivå 5 | Nivå 6 | LOA-klasser (i meter) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Redskapsklass | Redskapsgrupp | Redskapstyp | Grupp av målarter (14) | Maskstorlek och annan selektiv utrustning | < 10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 &+ |
| Fiskeverksamhet | Trålar | Bottentrålar | Bottentrål [OTB] | Kräftdjur | (15) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (15) | | | | | | |
| Bläckfisk och bottenlevande fisk blandat | (15) | | | | | | |
| Dubbeltrål [OTT] | Kräftdjur | (15) | | | | | | |
| Flyttrålar | Bomtrål [OTM] | Små pelagiska fiskar | (15) | | | | | | |
| Krokar och linor | Spön och linor | Pil- och angelgarn [LHP] [LHM] | Stora pelagiska fiskar | (15) | | | | | | |
| Bottenlevande fisk | (15) | | | | | | |
| Backor/långrevar | Drivande backor/långrevar[LLD] | Stora pelagiska fiskar | (15) | | | | | | |
| Förankrade backor/långrevar [LLS] | Bottenlevande fisk | (15) | | | | | | |
| Fällor | Fällor | Tinor och fällor [FPO] | Kräftdjur | (15) | | | | | | |
| Benfiskar | (15) | | | | | | |
| Nätredskap | Nätredskap | Grimgarn [GTR] | Bottenlevande fisk | (15) | | | | | | |
| Fasta bottengarn (förankrade) [GNS] | Bottenlevande fisk | (15) | | | | | | |
| Drivgarn [GND] | Bottenlevande fisk | (15) | | | | | | |
| Not/vad | Insnärjningsnät | Snörpvad [PS] | Små pelagiska fiskar | (15) | | | | | | |
| Stora pelagiska fiskar | (15) | | | | | | |
| Diverse (specificera) | Diverse (specificera) | | | (15) | | | | | | |
| Annan verksamhet än fiske | Annan verksamhet än fiske | | | | | | | |
| Inaktivt | Inaktivt | | | | | | | |

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 3

Nivå 4

Nivå 5

Nivå 6

LOA-klasser (i meter)

Verksamhet

Redskapsklass

Redskapsgrupp

Redskapstyp

Grupp av målarter (14)

Maskstorlek och annan selektiv utrustning

< 10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 &+

Fiskeverksamhet

Trålar

Bottentrålar

Bottentrål [OTB]

Kräftdjur

(15)

Bottenlevande fisk

(15)

Bläckfisk och bottenlevande fisk blandat

(15)

Dubbeltrål [OTT]

Kräftdjur

(15)

Flyttrålar

Bomtrål [OTM]

Små pelagiska fiskar

(15)

Krokar och linor

Spön och linor

Pil- och angelgarn [LHP] [LHM]

Stora pelagiska fiskar

(15)

Bottenlevande fisk

(15)

Backor/långrevar

Drivande backor/långrevar[LLD]

Stora pelagiska fiskar

(15)

Förankrade backor/långrevar [LLS]

Bottenlevande fisk

(15)

Fällor

Fällor

Tinor och fällor [FPO]

Kräftdjur

(15)

Benfiskar

(15)

Nätredskap

Nätredskap

Grimgarn [GTR]

Bottenlevande fisk

(15)

Fasta bottengarn (förankrade) [GNS]

Bottenlevande fisk

(15)

Drivgarn [GND]

Bottenlevande fisk

(15)

Not/vad

Insnärjningsnät

Snörpvad [PS]

Små pelagiska fiskar

(15)

Stora pelagiska fiskar

(15)

Diverse (specificera)

Diverse (specificera)

(15)

Annan verksamhet än fiske

Annan verksamhet än fiske

Inaktivt

Inaktivt

---

(1)  Den del av fångsten som behålls ombord ska om möjligt klassificeras per grupp av målarter (kräftdjur, bläckfisk, bottenlevande fisk osv.) på fiskerese- eller fiskeverksamhetsnivå och delas upp i vikt eller totalt värde, när det gäller värdefulla arter (t.ex. havskräftor och räkor). Den grupp av målarter som får den högsta placeringen bör betraktas som den grupp av målarter som ska rapporteras i tabellen.

(2)  Enligt rådets förordningar (EG) nr 88/98 (EGT L 9, 15.1.1998, s. 1) och (EG) nr 2187/2005 (EUT L 349, 31.12.2005, s. 1).

(3)  Inklusive ål i förvaltningsenheter enligt rådets förordning (EG) nr 1100/2007 (EUT L 248, 22.9.2007, s. 17).

(4)  Den del av fångsten som behålls ombord ska om möjligt klassificeras per grupp av målarter (kräftdjur, bläckfisk, bottenlevande fisk osv.) på fiskerese- eller fiskeverksamhetsnivå och delas upp i vikt eller totalt värde, när det gäller värdefulla arter (t.ex. havskräftor och räkor). Den grupp av målarter som får den högsta placeringen bör betraktas som den grupp av målarter som ska rapporteras i tabellen.

(5)  Enligt rådets förordningar (EEG) nr 1899/85 (EGT L 179, 11.7.1985, s. 2), (EEG) nr 1638/87 (EGT L 153, 13.6.1987, s. 7) och (EG) nr 850/98 (EGT L 125, 27.4.1998, s. 1), kommissionens förordningar (EG) nr 2056/2001 (EGT L 277, 20.10.2001, s. 13) och (EG) nr 494/2002 (EGT L 77, 20.3.2002, s. 8) samt rådets förordning (EG) nr 40/2008 (EUT L 19, 23.1.2008, s. 1).

(6)  Inklusive ål i förvaltningsenheter enligt förordning (EG) nr 1100/2007.

(7)  Den del av fångsten som behålls ombord ska om möjligt klassificeras per grupp av målarter (kräftdjur, bläckfisk, bottenlevande fisk osv.) på fiskerese- eller fiskeverksamhetsnivå och delas upp i vikt eller totalt värde, när det gäller värdefulla arter (t.ex. havskräftor och tonfiskar). Den grupp av målarter som får den högsta placeringen bör betraktas som den grupp av målarter som ska rapporteras i tabellen.

(8)  Enligt förordning (EG) nr 850/98, rådets förordning (EG) nr 2549/2000 (EGT L 292, 21.11.2000, s. 5), förordningarna (EG) nr 2056/2001 och (EG) nr 494/2002, rådets förordning (EG) nr 1386/2007 (EUT L 318, 5.12.2007, s. 1) och förordning (EG) nr 40/2008.

(9)  Inklusive ål i förvaltningsenheter enligt förordning (EG) nr 1100/2007.

(10)  Den del av fångsten som behålls ombord ska om möjligt klassificeras per grupp av målarter (kräftdjur, bläckfisk, bottenlevande fisk osv.) på fiskerese- eller fiskeverksamhetsnivå och delas upp i vikt eller totalt värde, när det gäller värdefulla arter (t.ex. havskräftor och tonfiskar). Den grupp av målarter som får den högsta placeringen bör betraktas som den grupp av målarter som ska rapporteras i tabellen.

(11)  Enligt rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11).

(12)  Avser endast räkor av arterna Aristaeomorpha foliacea och Aristeus antennatus som inte ingår i definitionen av djuphavsarter i rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (EGT L 351, 28.12.2002, s. 6).

(13)  Inklusive ål i förvaltningsenheter enligt förordning (EG) nr 1100/2007.

(14)  Den del av fångsten som behålls ombord ska om möjligt klassificeras per grupp av målarter (kräftdjur, bläckfisk, bottenlevande fisk osv.) på fiskerese- eller fiskeverksamhetsnivå och delas upp i vikt eller totalt värde, när det gäller värdefulla arter (t.ex. havskräftor och tonfiskar). Den grupp av målarter som får den högsta placeringen bör betraktas som den grupp av målarter som ska rapporteras i tabellen.

(15)  Enligt rådets förordningar (EG) nr 600/2004 (EUT L 97, 1.4.2004, s. 1), (EG) nr 830/2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 31), (EG) nr 115/2006 (EUT L 21, 25.1.2006, s. 1), (EG) nr 563/2006 (EUT L 105, 13.4.2006, s. 33), (EG) nr 764/2006 (EUT L 141, 29.5.2006, s. 1), (EG) nr 805/2006 (EUT L 151, 6.6.2006, s. 1), (EG) nr 1562/2006 (EUT L 290, 20.10.2006, s. 1), (EG) nr 1563/2006 (EUT L 290, 20.10.2006, s. 6), (EG) nr 1801/2006 (EUT L 343, 8.12.2006, s. 1), (EG) nr 2027/2006 (EUT L 414, 30.12. 2006, s. 1) (EG) nr 450/2007 (EUT L 109, 26.4.2007, s. 1), (EG) nr 753/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 1), (EG) nr 893/2007 (EUT L 205, 7.8.2007, s. 1), (EG) nr 894/2007 (EUT L 205, 7.8.2007, s. 35), (EG) nr 1386/2007 (EUT L 318, 5.12.2007, s. 1), (EG) nr 1446/2007 (EUT L 331, 17.12.2007, s. 1), (EG) nr 31/2008 (EUT L 15, 18.1.2008, s. 1), (EG) nr 241/2008 (EUT L 75, 18.3.2008, s. 49) och (EG) nr 242/2008 (EUT L 75, 18.3.2008, s. 51).

Tillägg V

Uppdelningsnivåer för insamlingen av uppgifter

| | Delregioner eller fiskeplatser | Regioner | Supra-regioner |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| Verksamhetsgren*flottsegment (cell) | A | A1 | A2 | A3 |
| Verksamhetsgren | B | B1 | B2 | B3 |
| Flottsegment | C | C1 | C2 | C3 |
| Anmärkning:

  Eftersom platsen där fiskeverksamheten bedrivs kan vara delregioner, regioner eller supra-regioner sammanfattar tillägget de olika nivåerna för insamlingen av uppgifter (eller uppdelningsnivåer). |

Delregioner eller fiskeplatser

Regioner

Supra-regioner

1

2

3

Verksamhetsgren*flottsegment (cell)

A

A1

A2

A3

Verksamhetsgren

B

B1

B2

B3

Flottsegment

C

C1

C2

C3

Anmärkning:

Eftersom platsen där fiskeverksamheten bedrivs kan vara delregioner, regioner eller supra-regioner sammanfattar tillägget de olika nivåerna för insamlingen av uppgifter (eller uppdelningsnivåer).

Tillägg VI

Förteckning över ekonomiska variabler

| Variabelgrupp | Variabel | Specifikation för insamlingen av uppgifter (1) | Enhet | Definition av
  statistik över företagsstrukturer
  enligt kommissionens förordning (EG) nr 2700/98 (2) | Riktlinje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intäkter | Bruttovärdet av landningar | Övergripande | euro | 12 11 0
  utom punkt 4 | |
| Intäkter från uthyrda kvoter eller andra fiskerättigheter | | euro | 12 11 0
  utom punkt 4 | |
| Direkta bidrag (3) | | euro | 12 11 0
  utom punkt 4 | |
| Andra intäkter (4) | | euro | 12 11 0
  utom punkt 4 | |
| Personalkostnader | Löneutgifter för besättning (5) | | euro | 13 31 0 | |
| Imputerat värde av obetald arbetskraft (6) | | euro | 13 32 0 | |
| euro | | |
| Energikostnader | Energikostnader (7) | | euro | 20 11 0
  (13 11 0) | |
| Reparations- och underhållskostnader | Reparations- och underhållskostnader (8) | | euro | (13 11 0) | ENS (9) 3.70.
  e) (1) (2) |
| Andra driftskostnader | Variabel kostnad (10) | | euro | (13 11 0) | |
| Icke-variabel kostnad (11) | | euro | (13 11 0) | |
| Betalningar för hyra av kvoter eller andra fiskerättigheter | | euro | (13 11 0) | |
| Kapitalkostnader | Årlig avskrivning (12) | | euro | | ENS 6.02.–6.05. |
| Kapitalvärde | Värdet av fysiskt kapital: Nedskrivet återanskaffningsvärde (13) | | euro | | ENS 7.09.–7.24. |
| Värdet av fysiskt kapital: Nedskrivet anskaffningsvärde (13) | | euro | | ENS 7.09.–7.24. |
| Värdet av kvoter och andra fiskerättigheter (14) | | euro | | ENS 7.09.–7.24. |
| Investeringar | Investeringar i fysiskt kapital (15) | | euro | 15 11 0 | ENS 3.102.–3.111. |
| Finansiell ställning | Skuld i förhållande till tillgångar (16) | | % | | |
| Sysselsättning | Anställd besättning (17) | | antal | 16 11 0; 16 13 0;
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ENS 11.32.–11.34. |
| Heltidsekvivalenter enligt nationella regler (18) | | antal | 16 11 0; 16 13 0
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ENS 11.32.–11.34. |
| Heltidsekvivalenter enligt harmoniserade regler (19) | | antal | 16 11 0; 16 13 0
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ENS 11.32.–11.34. |
| Flotta | Antal | Övergripande | antal | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Genomsnittlig LOA | Övergripande | meter | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Genomsnittligt fartygstonnage | Övergripande | GT | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Fartygens genomsnittliga maskinstyrka | Övergripande | kW | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Genomsnittlig ålder | Övergripande | år | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Ansträngning | Dagar till havs | Övergripande | dagar | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Energiförbrukning | | liter | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| Antal fiskeföretag/enheter | Antal fiskeföretag/enheter (20) | Efter storlekskategori:






  1. | Ägt fartyg |

Variabelgrupp

Variabel

Specifikation för insamlingen av uppgifter (1)

Enhet

Definition av

statistik över företagsstrukturer

enligt kommissionens förordning (EG) nr 2700/98 (2)

Riktlinje

Intäkter

Bruttovärdet av landningar

Övergripande

euro

12 11 0

utom punkt 4

Intäkter från uthyrda kvoter eller andra fiskerättigheter

euro

12 11 0

utom punkt 4

Direkta bidrag (3)

euro

12 11 0

utom punkt 4

Andra intäkter (4)

euro

12 11 0

utom punkt 4

Personalkostnader

Löneutgifter för besättning (5)

euro

13 31 0

Imputerat värde av obetald arbetskraft (6)

euro

13 32 0

euro

Energikostnader

Energikostnader (7)

euro

20 11 0

(13 11 0)

Reparations- och underhållskostnader

Reparations- och underhållskostnader (8)

euro

(13 11 0)

ENS (9) 3.70.

e) (1) (2)

Andra driftskostnader

Variabel kostnad (10)

euro

(13 11 0)

Icke-variabel kostnad (11)

euro

(13 11 0)

Betalningar för hyra av kvoter eller andra fiskerättigheter

euro

(13 11 0)

Kapitalkostnader

Årlig avskrivning (12)

euro

ENS 6.02.–6.05.

Kapitalvärde

Värdet av fysiskt kapital: Nedskrivet återanskaffningsvärde (13)

euro

ENS 7.09.–7.24.

Värdet av fysiskt kapital: Nedskrivet anskaffningsvärde (13)

euro

ENS 7.09.–7.24.

Värdet av kvoter och andra fiskerättigheter (14)

euro

ENS 7.09.–7.24.

Investeringar

Investeringar i fysiskt kapital (15)

euro

15 11 0

ENS 3.102.–3.111.

Finansiell ställning

Skuld i förhållande till tillgångar (16)

%

Sysselsättning

Anställd besättning (17)

antal

16 11 0; 16 13 0;

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ENS 11.32.–11.34.

Heltidsekvivalenter enligt nationella regler (18)

antal

16 11 0; 16 13 0

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ENS 11.32.–11.34.

Heltidsekvivalenter enligt harmoniserade regler (19)

antal

16 11 0; 16 13 0

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ENS 11.32.–11.34.

Flotta

Antal

Övergripande

antal

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Genomsnittlig LOA

Övergripande

meter

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Genomsnittligt fartygstonnage

Övergripande

GT

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Fartygens genomsnittliga maskinstyrka

Övergripande

kW

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Genomsnittlig ålder

Övergripande

år

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ansträngning

Dagar till havs

Övergripande

dagar

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Energiförbrukning

liter

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Antal fiskeföretag/enheter

Antal fiskeföretag/enheter (20)

Efter storlekskategori:

1.

Ägt fartyg

| 2. | 2–5 ägt fartyg |
| --- | --- |

2.

2–5 ägt fartyg

| 3. | > 5 ägt fartyg |
| --- | --- |

3.

> 5 ägt fartyg

antal

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Produktionsvärde per art

Värdet av landningarna per art

Övergripande

euro

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Genomsnittspris per art (21)

Övergripande

euro/kg

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

---

(1)  De ekonomiska variablerna ska samlas in på årsbasis på C3-nivå (tillägg V), med undantag för de variablersom betraktas som övergripande och som samlas in på mer uppdelade nivåer (enligt tillägg VIII) och medolika intervall.

(2)  EGT L 344, 18.12.1998, s. 49.

(3)  Inbegriper direktstöd, t.ex. kompensation för fiskestopp, återbetalning av bränsleavgift eller liknandekompensationsbetalningar i form av en klumpsumma. Inbegriper inte sociala förmåner, indirekta stöd (t.ex.nedsatt avgift på insatsvaror såsom bränsle) eller investeringsstöd.

(4)  Inbegriper andra intäkter från användningen av fartyget, t.ex. fritidsfiske, turism, tjänster till oljeplattformarosv. samt försäkringsutbetalningar för skador på/förlust av redskap/fartyg.

(5)  Inbegriper socialförsäkringskostnader.

(6)  Till exempel fartygsägarens eget arbete. Medlemsstaten ska redogöra för vald metod i sitt nationella program.

(7)  Exklusive smörjolja. Om möjligt uppdelade efter typ (bensin, diesel, biobränsle osv.).

(8)  Bruttokostnaderna för reparation och underhåll av fartyget och redskapen.

(9)  ENS hänvisar till det europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (förordning (EG) nr 2223/96 och (EG) nr1267/2003, Eurostats manual för ENS 95).

(10)  Inbegriper alla inköpta insatsvaror (varor och tjänster) som har att göra med fiskeansträngningen och/ellerfångster/landningar.

(11)  Inbegriper inköpta insatsvaror som inte har något att göra med ansträngningen och/eller fångster/landningar(även hyrd utrustning).

(12)  Uppskattning enligt [den PIM-metod som föreslås i kapitalvärderingsrapporten i undersökning nr FISH/2005/03:”IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capitalcosts in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203p.”]. Det bör redogöras för data ochuppskattningsmetod i det nationella programmet.

(13)  Fartygets värde, dvs. skrov, motor, all utrustning ombord och redskapen. Uppskattning enligt [den PIM-metod som föreslås i kapitalvärderingsrapporten i undersökning nr FISH/2005/03:”IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203p.”]. Det bör redogöras för data och uppskattningsmetod i det nationella programmet.

(14)  I lämpliga fall. Det ska redogöras för uppskattningsmetoden i det nationella programmet.

(15)  Förbättringar av befintliga fartyg/redskap under det berörda året.

(16)  Skuld i procent i förhållande till det totala kapitalvärdet (se definition ovan).

(17)  Antal anställda ombord, motsvarande det genomsnittliga antal personer som arbetar för och avlönas avfartyget. Detta inbegriper tillfälligt anställda samt roterande besättning. [Se rapport om undersökningenFISH/2005/14, ”LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-timeequivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p”].

(18)  Heltidsekvivalent (FTE) baserad på den nationella referensnivån för FTE-arbetstimmar förbesättningsmedlemmar ombord på fartyget (exkl. vilotid) och arbetstimmarna i land. Om det årliga antaletarbetstimmar per besättningsmedlem överskrider referensnivån är FTE=1 per besättningsmedlem. I motsattfall är FTE=förhållandet mellan antalet arbetstimmar och referensnivån. [Metoden bör överensstämma medundersökningen FISH/2005/14, ”LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labourincluding full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p.”, ändrad genom SGECA-rapporten 07–01 (15–19 januari 2007, Salerno, s. 21 + bilagor) och det bör redogöras för metoden i detnationella programmet.]

(19)  Heltidsekvivalent (FTE) baserad på en gräns på 2 000 timmar per FTE med användning av samma metod somfotnot 18.

(20)  Situationen per den 1 januari i enlighet med flottregistret. Delägarskap (som omfattar fler än en person) börbetraktas som en enhet.

(21)  Priser i euro per kilo levande vikt.

Tillägg VII

Förteckning över biologiska variabler med specifikation för provtagning av arter

Å = årligen, T = vart tredje år

| Art (svenskt namn) | Art (latinskt namn) | Område/bestånd | Artgrupp (1) | Ålder
  antal/1 000 ton | Vikt | Kön | Mognad | Fruktsamhet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ices-områden I, II |
| Ål | Anguilla anguilla | I, II | G1 | (2) | T | T | T | |
| Lubb | Brosme brosme | I, II | G2 | 250 | T | T | T | |
| Brugd | Cetorhinus maximus | I,II | G1 | | | | | |
| Sill/strömming | Clupea harengus | I, II,V | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Plogjärnsrocka | Dipturus oxyrinchus | II | G1 | | | | | |
| Blåkäxa | Etmopterus spinax | II | G1 | | | | | |
| Torsk | Gadus morhua | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Hågäl | Galeus melastomus | II | G1 | | | | | |
| Lodda | Mallotus villosus | I, II | G2 | | | | | |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Nordhavsräka | Pandalus borealis | I, II | G1 | | Y | Y | Y | |
| Gråsej | Pollachius virens | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Ljusrocka | Raja brachyura | I, II | G1 | | | | | |
| Knaggrocka | Raja clavata | I, II | G1 | | | | | |
| Blomrocka | Raja naevus | I,II | G1 | | | | | |
| Klorocka | Raja radiata | I,II | G1 | | | | | |
| Liten hälleflundra | Reinhardtius hippoglossoides | I, II | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Lax | Salmo salar | I, II | G1 | 250 | T | T | T | |
| Makrill | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Större kungsfisk | Sebastes marinus. | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Djuphavskungsfisk | Sebastes mentella. | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Havsängel | Squatina squatina | Alla områden | | | | | | |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde | G2 | 25 | T | T | T | |
| Skagerrak och Kattegatt – Ices-område IIIa |
| Tobisfiskar | Ammodytidae | IIIa | G2 | 50 | | | | |
| Ål | Anguilla anguilla | IIIa | G1 | (2) | T | T | T | |
| Brugd | Cetorhinus maximus | IIIa | G1 | | | | | |
| Sill | Clupea harengus | IV, VIId, IIIa/22-24, IIIa | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Skoläst | Coryphaenoides rupestris | IIIa | G2 | 100 | T | T | T | |
| Knot | Eutrigla gurnardus | IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Torsk | Gadus morhua | IV, VIId, IIIaN | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Torsk | Gadus morhua | IIIaS | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Rödtunga | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Sandskädda | Limanda limanda | IIIa | G2 | 125 | | | | |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | IV, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Vitling | Merlangius merlangus | IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Kummel | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | Funktionell enhet | G1 | | Y | Y | Y | |
| Nordhavsräka | Pandalus borealis | IIIa, IVa östra | G1 | | Y | Y | Y | |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | IIIa | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Gråsej | Pollachius virens | IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Piggvar | Psetta maxima | Alla områden | G2 | 250 | T | T | T | |
| Rockor | Rajidae
   (3) | IIIa | G1 | | | | | |
| Makrill | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Småfläckig rödhaj | Scyliorhinus canicula | IIIa | G1 | | | | | |
| Haj | Hajliknande Selachii
   (3) | IIIa | G1 | | | | | |
| Tunga | Solea solea | IIIa, 22 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | IIIa | G1 | 500 | Y | Y | Y | |
| Vitlinglyra | Trisopterus esmarki | IV, IIIa | G2 | 25 | | | | |
| Östersjön – Ices-delområden 22–32 |
| Ål | Anguilla anguilla | IIIb–d | G1 | (2) | T | T | T | |
| Sill | Clupea harengus | 22–24/25–29, 32/30/31/Rigabukten | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Lavaretsik | Coregonus lavaretus | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Gädda | Esox lucius | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Torsk | Gadus morhua | 22-24/25-32 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Sandskädda | Limanda limanda | 22-32 | G2 | 125 | T | T | T | |
| Abborre | Perca fluviatilis | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Skrubbskädda | Platichtys flesus | 22-32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | 22-32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Piggvar | Psetta maxima | 22-32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Lax | Salmo salar | 22-31/32 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Öring | Salmo trutta | 22-32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Gös | Sander lucioperca | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | 22-32 | G2 | 125 | T | T | T | |
| Tunga | Solea solea | 22 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | 22-32 | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Nordsjön och östra delen av Engelska kanalen – Ices-områden IV, VIId |
| Tobisfiskar | Ammodytidae | IV | G2 | 25 | | | | |
| Havskatter | Anarhichas spp. | IV | G2 | 250 | | | | |
| Ål | Anguilla anguilla | IV, VIId | G1 | (2) | T | T | T | |
| Guldlaxfiskar | Argentina spp. | IV | G2 | 50 | | | | |
| Rödknot | Aspitrigla cuculus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Lubb | Brosme brosme | IV, IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Brun pigghaj | Centrophorus squamosus | IV | G1 | | | | | |
| Svart pigghaj | Centroscyllium fabricii | VIId | G1 | | | | | |
| Pailonahaj | Centroscymnus coelolepis | VII | G1 | | | | | |
| Långnosad småpiggshaj | Centroscymnus crepidater | VIId | G1 | | | | | |
| Brugd | Cetorhinus maximus | IV, VIId | G1 | | | | | |
| Sill | Clupea harengus | IV, VIId, IIIa | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Sandräka | Crangon crangon | IV, VIId | G2 | | T | T | T | |
| Chokladhaj | Dalatias licha | VIId | G1 | | | | | |
| Spjutrocka | Dasyatis pastinaca | VIId | G1 | | | | | |
| Skednoshaj | Deania calcea | VIIa | G1 | | | | | |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Blåkäxa | Etmopterus spinax | IV, VIIa | G1 | | | | | |
| Knot | Eutrigla gurnardus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Torsk | Gadus morhua | IV, VIId, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Hågäl | Galeus melastomus | VIIa | G1 | | | | | |
| Rödtunga | Glyptocephalus cynoglossus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Blåkäft | Helicolenus dactylopterus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Fyrfläckig var | Lepidorhombus boscii | IV, VIId | G2 | 50 | T | T | T | |
| Glasvar | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId | G2 | 50 | T | T | T | |
| Sandrocka | Leucoraja circularis | VIId | G1 | | | | | |
| Sandskädda | Limanda limanda | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | IV, VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Marulk | Lophius piscatorius | IIIa, IV, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Långstjärt | Macrourus berglax | IV, IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | IV, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Vitling | Merlangius merlangus | IV, VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Kummel | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Bergtunga | Microstomus kitt | IV, VIId | G2 | 100 | T | T | T | |
| Birkelånga | Molva dypterygia | IV, IIIa | G1 | 125 | T | T | T | |
| Långa | Molva molva | IV, IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Röd mulle | Mullus barbatus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Mulle | Mullus surmuletus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Hundhaj | Mustelus spp. (3) | VIIa | G1 | | | | | |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | Alla funktionella enheter | G1 | | Y | Y | Y | |
| Nordhavsräka | Pandalus borealis | IIIa, IVa östra/IVa/IVb | G1 | | T | T | T | |
| Stor kammussla | Pecten maximus | VIId | G2 | | T | T | T | |
| Fjällbrosme | Phycis blennoides | IV | G2 | 50 | T | T | T | |
| Klippbrosme | Phycis phycis | IV | G2 | 50 | T | T | T | |
| Skrubbskädda | Platichthys flesus | IV | G2 | 125 | T | T | T | |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | IV | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Gråsej | Pollachius virens | IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Piggvar | Psetta maxima | IV, VIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Ljus rocka | Raja brachyura | IV | G1 | | | | | |
| Knaggrocka | Raja clavata | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Fläckrocka | Raja montagui | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Blomrocka | Raja naevus | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Klorocka | Raja radiata | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Andra rockor | Rajidae
   (3) | IV, VIId | G1 | | | | | |
| Liten hälleflundra | Reinhardtius hippoglossoides | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Lax | Salmo salar | IV | G1 | 250 | T | T | T | |
| Makrill | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Småfläckig rödhaj | Scyliorhinus canicula | IV, VIIa | G1 | | | | | |
| Djuphavskungsfisk | Sebastes mentella. | IV | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Djuphavshaj | Hajliknande Selachii
   (3) | IV | G1 | | T | T | T | |
| Liten haj | Hajliknande Selachii
   (3) | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Tunga | Solea solea | IV | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Tunga | Solea solea | VIId | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | IV/VIIde | G1 | 50 | T | T | T | |
| Pigghaj/rödhaj | Squalus acanthias | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Havsängel | Squatina squatina | Alla områden | G1 | | | | | |
| Havsängel | Squatina squatina | VIIa | G1 | | | | | |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus. | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Fenknot | Trigla lucerna | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Vitlinglyra | Trisopterus esmarki | IV, IIIa | G2 | 25 | | | | |
| Sanktpersfisk | Zeus faber | IV, VIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Nordöstra Atlanten och västra delen av Engelska kanalen – Ices-områden V, VI, VII (utom d), VIII, IX, X, XII, XIV |
| Bairds släthuvudfisk | Alepocephalus bairdii | VI, XII | G2 | | T | T | T | |
| Tobisfiskar | Ammodytidae | VIa | G2 | 25 | | | | |
| Ål | Anguilla anguilla | Alla områden | G1 | (2) | T | T | T | |
| Dolkfiskar | Aphanopus spp. | Alla områden | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Guldlaxfiskar | Argentina spp. | Alla områden | G2 | 50 | T | T | T | |
| Havsgös | Argyrosomus regius | Alla områden | G2 | 50 | T | T | T | |
| Rödknot | Aspitrigla cuculus | Alla områden | G2 | 250 | T | T | T | |
| Beryxar | Beryx spp. | Alla områden utom X och IXa | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Beryxar | Beryx spp. | IXa och X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Krabbtaska | Cancer pagurus | Alla områden | G2 | | T | T | T | |
| Sorghaj | Centrophorus granulosus | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Brun pigghaj | Centrophorus squamosus | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Svart pigghaj | Centroscyllium fabricii | V, VI, VII, XII | G1 | | | | | |
| Pailonahaj | Centroscymnus coelolepis | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Långnosad småpiggshaj | Centroscymnus crepidater | V, VI, VII, IX, X, XII | G1 | | | | | |
| Brugd | Cetorhinus maximus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sill | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Havsål | Conger conger | Alla områden utom X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Havsål | Conger conger | X | G2 | 125 | T | T | T | |
| Skoläst | Coryphaenoides rupestris | Alla områden | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Chokladhaj | Dalatias licha | Alla områden | G1 | | | | | |
| Spjutrocka | Dasyatis pastinaca | VII, VIII | G1 | | | | | |
| Skednoshaj | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII | G1 | | | | | |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | Alla områden utom IX | G2 | 125 | T | T | T | |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | IX | G2 | 125 | T | T | T | |
| Tjocktunga | Dicologoglosa cuneata | VIIIc, IX | G2 | 100 | | | | |
| Slätrocka | Dipturus batis | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Plogjärnsrocka | Dipturus oxyrinchus | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | IXa (endast Cádiz-bukten) | G1 | 125 | T | T | T | T |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | VIII | G1 | 125 | Y | Y | Y | Y |
| Blåkäxa | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Knot | Eutrigla gurnardus | VIId,e | G2 | 250 | T | T | T | |
| Torsk | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Hågäl | Galeus melastomus | VI, VII, VIII, IX, X | G1 | | | | | |
| Rödtunga | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII | G2 | 50 | | | | |
| Blåkäft | Helicolenus dactylopterus | Alla områden | G2 | 100 | | | | |
| Hummer | Homarus gammarus | Alla områden | G2 | | T | T | T | |
| Atlantisk soldatfisk | Hoplostethus atlanticus | Alla områden | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Mako | Isurus oxyrinchus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Håbrand | Lamna nasus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Strumpebandsfisk | Lepidopus caudatus | IXa | G2 | | T | T | T | |
| Fyrfläckig var | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Glasvar | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Sandrocka | Leucoraja circularis | VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Näbbrocka | Leucoraja fullonica | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Sandskädda | Limanda limanda | VIIe/VIIa,f–h | G2 | 125 | T | T | T | |
| Vanlig bläckfisk | Loligo vulgaris | Alla områden utom VIIIc, IXa | G2 | | | | | |
| Vanlig bläckfisk | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa | G2 | | T | T | T | |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Marulk | Lophius piscatorious | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Marulk | Lophius piscatorious | VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Lodda | Mallotus villosus | XIV | G2 | 50 | | | | |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb–k | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Vitling | Merlangius merlangus | VIII/IX, X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Vitling | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Kummel | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab / VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Tjocktunga | Microchirus variegatus | Alla områden | G2 | 50 | | | | |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Bergtunga | Microstomus kitt | Alla områden | G2 | 100 | T | T | T | |
| Birkelånga | Molva dypterygia | Alla områden utom X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Birkelånga | Molva dypterygia | X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Långa | Molva molva | Alla områden | G2 | 125 | T | T | T | |
| Mulle | Mullus surmuletus | Alla områden | G2 | 125 | T | T | T | |
| Nordlig hundhaj | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Sydlig hundhaj | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Svartfläckig hundhaj | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Örnrocka | Myliobatis aquila | Alla områden | G1 | | | | | |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | VI Funktionell enhet | G1 | | Y | Y | Y | |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | VII Funktionell enhet | G1 | | Y | Y | Y | |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | VIII, IX Funktionell enhet | G1 | | Y | Y | Y | |
| Vanlig åttaarmad bläckfisk | Octopus vulgaris | Alla områden utom VIIIc, IXa | G2 | | T | T | T | |
| Fläckpagell | Pagellus bogaraveo | IXa, X | G1 | 250 | T | T | T | |
| Vanlig åttaarmad bläckfisk | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa | G2 | | | | | |
| Räkor | Pandalus spp. | Alla områden | G2 | | | | | |
| Djuphavsräka | Parapenaeus longirostris | IXa | G2 | | T | T | T | |
| Fjällbrosme | Phycis blennoides | Alla områden | G2 | 50 | T | T | T | |
| Klippbrosme | Phycis phycis | Alla områden | G2 | 50 | T | T | T | |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Rödspätta | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh-k/VIII, IX, X | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Bleka | Pollachius pollachius | Alla områden utom IX, X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Bleka | Pollachius pollachius | IX, X | G2 | 500 | T | T | T | |
| Gråsej | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Gråsej | Pollachius virens | VII, VIII | G2 | 125 | T | T | T | |
| Vrakfisk | Polyprion americanus | X | G2 | 125 | | | | |
| Blåhaj | Prionace glauca | Alla områden | G1 | | | | | |
| Piggvar | Psetta maxima | Alla områden | G2 | 250 | T | T | T | |
| Violett spjutrocka | Pteroplatytrygon violacea | Alla områden | G1 | | | | | |
| Grårocka | Raja alba | IX | G1 | | | | | |
| Ljusrocka | Raja brachyura | VII, IX | G1 | | | | | |
| Knaggrocka | Raja clavata | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Småögd rocka | Raja microocellata | VII, IX | G1 | | | | | |
| Spegelrocka | Raja miraletus | IX | G1 | | | | | |
| Fläckrocka | Raja montagui | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Blomrocka | Raja naevus | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Klorocka | Raja radiata | V | G1 | | | | | |
| Andra rockor | Rajidae
   (3) | Alla områden | G1 | | | | | |
| Liten hälleflundra | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Lax | Salmo salar | Alla områden | G1 | 250 | | | | |
| Sardin | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa | G1 | 50 | Y | Y | Y | T |
| Spansk makrill | Scomber japonicus | VIII, IX | G2 | 25 | T | T | T | |
| Makrill | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | T |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | Alla områden | G2 | 125 | T | T | T | |
| Större kungsfisk | Sebastes marinus | Ices-delområden V, VI, XII, XIV och Nafo SA 2 + (div. 1F + 3K) | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Djuphavskungsfisk | Sebastes mentella | Ices-delområden V, VI, XII, XIV och Nafo SA 2 + (div. 1F + 3K) | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Sepiabläckfisk | Sepia officinalis | Alla områden | G2 | | T | T | T | |
| Tunga | Solea solea | VIIa/VIIfg | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Tunga | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Tunga | Solea solea | VIIe | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Tunga | Solea solea | VIIIab | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Havsrudefiskar | Sparidae | Alla områden | G2 | 50 | | | | |
| Pigghaj/rödhaj | Squalus acanthias | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Havsängel | Squatina squatina | Alla områden | G1 | | | | | |
| Marmorerad darrocka | Torpedo marmorata | VIII | G1 | | | | | |
| Medelhavstaggmakrill | Trachurus mediterraneus | VIII, IX | G2 | 25 | T | T | T | |
| Blå taggmakrill | Trachurus picturatus | X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e-k, VIIIabde/X | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Skäggtorsk, glyskolja, vitlinglyra | Trisopterus spp. | Alla områden | G2 | 25 | | | | |
| Sanktpersfisk | Zeus faber | Alla områden | G2 | 250 | T | T | T | |
| Medelhavet och Svarta havet |
| Storögd rävhaj | Alopias superciliosus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Rävhaj | Alopias vulpinus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Ål | Anguilla anguilla | Alla områden | G1 | (2) | T | T | T | |
| Räka | Aristeomorpha foliacea | Alla områden | G1 | | Y | Y | Y | |
| Blåröd räka | Aristeus antennatus | Alla områden | G1 | | Y | Y | Y | |
| Oxögonfisk | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 | G2 | | T | T | T | |
| Högfenad haj | Carcharhinus plumbeus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Oxhaj | Carcharias taurus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sorghaj | Centrophorus granulosus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Brugd | Cetorhinus maximus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Mindre guldmakrill | Coryphaena equiselis | Alla områden | G2 | | | | | |
| Guldmakrill | Coryphaena hippurus | Alla områden | G2 | 500 (4) | T | T | T | |
| Chokladhaj | Dalatias licha | Alla områden | G1 | | | | | |
| Havsabborre | Dicentrarchus labrax | Alla områden | G2 | 100 | T | T | T | |
| Slätrocka | Dipturus batis | Alla områden | G1 | | | | | |
| Plogjärnsrocka | Dipturus oxyrinchus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Åttaarmad bläckfisk | Eledone cirrosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Vit bläckfisk | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | Alla områden | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | Svarta havet | G1 | | T | T | T | |
| Blåkäxa | Etmopterus spinax | Alla områden | G1 | | | | | |
| Knot | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Gråhaj | Galeorhinus galeus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Hågäl | Galeus melastomus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Marmorerad fjärilsrocka | Gymnura altavela | Alla områden | G1 | | | | | |
| Pärlhaj | Heptranchias perlo | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sexbågig kamtandhaj | Hexanchus griseus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Bläckfisk | Illex spp., Todarodes spp. | Alla områden | G2 | | T | T | T | |
| Spjutfiskar | Istiophoridae | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Mako | Isurus oxyrinchus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Håbrand | Lamna nasus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sandrocka | Leucoraja circularis | Alla områden | G1 | | | | | |
| Rocka | Leucoraja melitensis | Alla områden | G1 | | | | | |
| Vanlig bläckfisk | Loligo vulgaris | Alla områden | G2 | | T | T | T | |
| Mindre marulk | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Marulk | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Kummel | Merluccius merluccius | Alla områden | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Multefiskar | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | | | | |
| Röd mulle | Mullus barbatus | Alla områden | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Mulle | Mullus surmuletus | Alla områden | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Nordlig hundhaj | Mustelus asterias | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sydlig hundhaj | Mustelus mustelus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Svartfläckig hundhaj | Mustelus punctulatus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Örnrocka | Myliobatis aquila | Alla områden | G1 | | | | | |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | Alla områden | G1 | | Y | Y | Y | |
| Vanlig åttaarmad bläckfisk | Octopus vulgaris | Alla områden | G2 | | T | T | T | |
| Rovhaj | Odontaspis ferox | Alla områden | G1 | | | | | |
| Trekantshaj | Oxynotus centrina | Alla områden | G1 | | | | | |
| Rödpagell | Pagellus erythrinus | Alla områden | G2 | 125 | T | T | T | |
| Djuphavsräka | Parapenaeus longirostris | Alla områden | G1 | | Y | Y | Y | |
| Gaffelräka | Penaeus kerathurus | 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Blåhaj | Prionace glauca | Alla områden | G1 | | | | | |
| Småtandad sågfisk | Pristis pectinata | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sågfisk | Pristis pristis | Alla områden | G1 | | | | | |
| Piggvar | Psetta maxima | Svarta havet | G1 | | T | T | T | |
| Violett spjutrocka | Pteroplatytrygon violacea | Alla områden | G1 | | | | | |
| Klorocka | Raja asterias | Alla områden | G1 | | | | | |
| Knaggrocka | Raja clavata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G1 | | T | T | T | |
| Spegelrocka | Raja miraletus | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G1 | | T | T | T | |
| Brokrocka | Raja undulata | Alla områden | G1 | | | | | |
| Hajrocka | Rhinobatos cemiculus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Hajrocka | Rhinobatos rhinobatos | Alla områden | G1 | | | | | |
| Grårocka | Rostroraja alba | Alla områden | G1 | | | | | |
| Atlantisk bonit | Sarda sarda | Alla områden | G2 | 50 (4) | T | T | T | |
| Sardin | Sardina pilchardus | Alla områden | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Makrill | Scomber spp. | Alla områden | G2 | 50 | T | T | T | |
| Småfläckig rödhaj | Scyliorhinus canicula | Alla områden | G1 | | | | | |
| Storfläckig rödhaj | Scyliorhinus stellaris | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sepiabläckfisk | Sepia officinalis | Alla områden | G2 | | T | T | T | |
| Hajar | Hajliknande Selachii
   (3) | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Tunga | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Guldsparid | Sparus aurata | 1.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Flerhornig hammarhaj | Sphyrna lewini | Alla områden | G1 | | | | | |
| Hammarhaj | Sphyrna mokarran | Alla områden | G1 | | | | | |
| Småögd hammarhaj | Sphyrna tudes | Alla områden | G1 | | | | | |
| Hammarhaj | Sphyrna zygaena | Alla områden | G1 | | | | | |
| Pikareller | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 | G2 | 100 | T | T | T | |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | Svarta havet | G1 | | T | T | T | |
| Pigghaj/rödhaj | Squalus acanthias | Svarta havet | G1 | | T | T | T | |
| Pigghaj/rödhaj | Squalus acanthias | Alla områden | G1 | | | | | |
| Galludohaj | Squalus blainvillei | Alla områden | G1 | | | | | |
| Tagghavsängel | Squatina aculeata | Alla områden | G1 | | | | | |
| Havsängel | Squatina oculata | Alla områden | G1 | | | | | |
| Havsängel | Squatina squatina | Alla områden | G1 | | | | | |
| Mantis | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 | G2 | | T | T | T | |
| Långfenad tonfisk | Thunnus alalunga | Alla områden | G2 | 125 (4) | T | T | T | |
| Tonfisk | Thunnus thynnus | Alla områden | G1 | 125 (4) | T | T | T | |
| Marmorerad darrocka | Torpedo marmorata | Alla områden | G1 | | | | | |
| Medelhavstaggmakrill | Trachurus mediterraneus | Alla områden | G2 | 100 | T | T | T | |
| Medelhavstaggmakrill | Trachurus mediterraneus | Svarta havet | G1 | | T | T | T | |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | Alla områden | G2 | 100 | T | T | T | |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | Svarta havet | G1 | | T | T | T | |
| Fenknot | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Venusmusslor | Veneridae | 2.1, 2.2 | G2 | | T | T | T | |
| Svärdfisk | Xiphias gladius | Alla områden | G1 | 125 (4) | T | T | T | |
| Nafo-områden |
| Torsk | Gadus morhua | 2J 3KL | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Torsk | Gadus morhua | 3M | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Torsk | Gadus morhua | 3NO | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Torsk | Gadus morhua | 3Ps | G2 | 125 | T | T | T | |
| Torsk | Gadus morhua | SA 1 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Rödtunga | Glyptocephalus cynoglossus | 3NO | G2 | | T | T | T | |
| Lerskädda | Hippoglossoides platessoides | 3LNO | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Lerskädda | Hippoglossoides platessoides | 3M | G1 | 100 | T | T | T | |
| Gulstjärtsskädda | Limanda ferruginea | 3LNO | G2 | | T | T | T | |
| Skolästfiskar | Macrouridae | SA 2 + 3 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Räkor | Pandalus spp. | 3L | G1 | | Y | Y | Y | |
| Räkor | Pandalus spp. | 3M | G1 | | Y | Y | Y | |
| Rockor | Raja spp. | SA 3 | G1 | | T | T | T | |
| Liten hälleflundra | Reinhardtius hippoglossoides | 3KLMNO | G1 | 200 | Y | Y | Y | |
| Liten hälleflundra | Reinhardtius hippoglossoides | SA 1 | G1 | 200 | Y | Y | Y | |
| Lax | Salmo salar | Ices-delområde XIV och Nafo-delområde 1 | G1 | 500 | Y | Y | Y | |
| Djuphavskungsfisk | Sebastes mentella. | SA 1 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Kungsfiskar | Sebastes spp. | 3LN | G1 | | | | | |
| Kungsfiskar | Sebastes spp. | 3M | G1 | 50 | | | | |
| Kungsfiskar | Sebastes spp. | 3O | G1 | | | | | |
| Långvandrande arter i Atlanten, Indiska oceanen och Stilla havet |
| Auxid | Auxis rochei | | G2 | | T | T | T | |
| Silkeshaj | Carcharhinus falciformis | Alla områden | G1 | | | | | |
| Tunnina | Euthynnus alleteratus | | G2 | | T | T | T | |
| Segelfiskar | Istiophoridae | | G1 | | T | T | T | |
| Makrillhaj | Isurus oxyrinchus | | G1 | | T | T | T | |
| Bonit | Katsuwonus pelamis | | G1 | | T | T | T | |
| Håbrand | Lamna nasus | | G1 | | T | T | T | |
| Blåhaj | Prionace glauca | | G1 | | T | T | T | |
| Ryggstrimmig pelamid | Sarda sarda | | G1 | | T | T | T | |
| Djuphavshaj | Hajliknande Selachii
   (3) | | G1 | | T | T | T | |
| Övriga hajar | Squaliformes
   (3) | | G1 | | T | T | T | |
| Långfenad tonfisk | Thunnus alalunga | | G1 | | T | T | T | |
| Gulfenad tonfisk | Thunnus albacares | | G1 | | T | T | T | |
| Storögd tonfisk | Thunnus obesus | | G1 | | T | T | T | |
| Tonfisk | Thunnus thynnus | | G1 | | T | T | T | |
| Svärdfisk | Xiphias gladius | | G1 | | T | T | T | |
| Cecaf FAO 34 |
| Dolkfisk | Aphanopus carbo | Madeira | G1 | | T | T | T | |
| Ansjovis | Engraulis encrasicolus | Marocko | G1 | | T | T | T | |
| Sydlig rosenräka | Farfantepenaeus notialis | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Strumpebandsfisk | Lepidopus caudatus | Mauretanien | G2 | | | | | |
| Vanlig bläckfisk | Loligo vulgaris | Alla områden | G2 | | T | T | T | |
| Kummel | Merluccius spp. | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Vanlig åttaarmad bläckfisk | Octopus vulgaris | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Djuphavsräka | Parapenaeus longirostris | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Småtandad sågfisk | Pristis pectinata | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sågfisk | Pristis pristis | Alla områden | G1 | | | | | |
| Violett spjutrocka | Pteroplatytrygon violacea | Alla områden | G1 | | | | | |
| Andra rockor | Rajidae
   (3) | Alla områden | G1 | | | | | |
| Hajrocka | Rhinobatos cemiculus | Alla områden | G1 | | | | | |
| Hajrocka | Rhinobatos rhinobatos | Alla områden | G1 | | | | | |
| Sardin | Sardina pilchardus | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Rund sardinell | Sardinella aurita | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Afrikansk sardinell | Sardinella maderensis | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Spansk makrill | Scomber japonicus | Madeira | G1 | | | | | |
| Spansk makrill | Scomber japonicus | Alla områden utom Madeira | G1 | | T | T | T | |
| Sepiabläckfisk | Sepia hierredda | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Sepiabläckfisk | Sepia officinalis | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| Hajar | Hajliknande Selachii
   (3) | Alla områden | G1 | | | | | |
| Tagghavsängel | Squatina aculeata | Alla områden | G1 | | | | | |
| Havsängel | Squatina oculata | Alla områden | G1 | | | | | |
| Havsängel | Squatina squatina | Alla områden | G1 | | | | | |
| Taggmakrill | Trachurus spp. | Alla områden | G1 | | T | T | T | |
| WECAF |
| Sydlig rödsnapper | Lutjanus purpureus | Franska Guyanas EEZ | G2 | | T | T | T | |
| Penaeusräka | Penaeus subtilis | Franska Guyanas EEZ | G1 | | Y | Y | Y | |
| Andra rockor | Rajidae
   (3) | Alla områden | G1 | | | | | |
| Hajar | Hajliknande Selachii
   (3) | Alla områden | G1 | | | | | |

Art (svenskt namn)

Art (latinskt namn)

Område/bestånd

Artgrupp (1)

Ålder

antal/1 000 ton

Vikt

Kön

Mognad

Fruktsamhet

Ices-områden I, II

Ål

Anguilla anguilla

I, II

G1

(2)

T

T

T

Lubb

Brosme brosme

I, II

G2

250

T

T

T

Brugd

Cetorhinus maximus

I,II

G1

Sill/strömming

Clupea harengus

I, II,V

G1

25

Y

Y

Y

Plogjärnsrocka

Dipturus oxyrinchus

II

G1

Blåkäxa

Etmopterus spinax

II

G1

Torsk

Gadus morhua

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Hågäl

Galeus melastomus

II

G1

Lodda

Mallotus villosus

I, II

G2

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Blåvitling

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Nordhavsräka

Pandalus borealis

I, II

G1

Y

Y

Y

Gråsej

Pollachius virens

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Ljusrocka

Raja brachyura

I, II

G1

Knaggrocka

Raja clavata

I, II

G1

Blomrocka

Raja naevus

I,II

G1

Klorocka

Raja radiata

I,II

G1

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

G1

50

Y

Y

Y

Lax

Salmo salar

I, II

G1

250

T

T

T

Makrill

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Större kungsfisk

Sebastes marinus.

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Djuphavskungsfisk

Sebastes mentella.

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Havsängel

Squatina squatina

Alla områden

Taggmakrill

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde

G2

25

T

T

T

Skagerrak och Kattegatt – Ices-område IIIa

Tobisfiskar

Ammodytidae

IIIa

G2

50

Ål

Anguilla anguilla

IIIa

G1

(2)

T

T

T

Brugd

Cetorhinus maximus

IIIa

G1

Sill

Clupea harengus

IV, VIId, IIIa/22-24, IIIa

G1

25

Y

Y

Y

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

IIIa

G2

100

T

T

T

Knot

Eutrigla gurnardus

IIIa

G2

250

T

T

T

Torsk

Gadus morhua

IV, VIId, IIIaN

G1

250

Y

Y

Y

Torsk

Gadus morhua

IIIaS

G1

125

Y

Y

Y

Rödtunga

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

G2

250

T

T

T

Sandskädda

Limanda limanda

IIIa

G2

125

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

IV, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Vitling

Merlangius merlangus

IIIa

G2

125

T

T

T

Kummel

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

G1

125

Y

Y

Y

Blåvitling

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Havskräfta

Nephrops norvegicus

Funktionell enhet

G1

Y

Y

Y

Nordhavsräka

Pandalus borealis

IIIa, IVa östra

G1

Y

Y

Y

Rödspätta

Pleuronectes platessa

IIIa

G1

250

Y

Y

Y

Gråsej

Pollachius virens

IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Piggvar

Psetta maxima

Alla områden

G2

250

T

T

T

Rockor

Rajidae
   (3)

IIIa

G1

Makrill

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Slätvar

Scophthalmus rhombus

IIIa

G2

125

T

T

T

Småfläckig rödhaj

Scyliorhinus canicula

IIIa

G1

Haj

Hajliknande Selachii
   (3)

IIIa

G1

Tunga

Solea solea

IIIa, 22

G1

250

Y

Y

Y

Skarpsill

Sprattus sprattus

IIIa

G1

500

Y

Y

Y

Vitlinglyra

Trisopterus esmarki

IV, IIIa

G2

25

Östersjön – Ices-delområden 22–32

Ål

Anguilla anguilla

IIIb–d

G1

(2)

T

T

T

Sill

Clupea harengus

22–24/25–29, 32/30/31/Rigabukten

G1

25

Y

Y

Y

Lavaretsik

Coregonus lavaretus

IIId

G2

250

T

T

T

Gädda

Esox lucius

IIId

G2

250

T

T

T

Torsk

Gadus morhua

22-24/25-32

G1

125

Y

Y

Y

Sandskädda

Limanda limanda

22-32

G2

125

T

T

T

Abborre

Perca fluviatilis

IIId

G2

250

T

T

T

Skrubbskädda

Platichtys flesus

22-32

G2

250

T

T

T

Rödspätta

Pleuronectes platessa

22-32

G2

250

T

T

T

Piggvar

Psetta maxima

22-32

G2

250

T

T

T

Lax

Salmo salar

22-31/32

G1

250

Y

Y

Y

Öring

Salmo trutta

22-32

G2

250

T

T

T

Gös

Sander lucioperca

IIId

G2

250

T

T

T

Slätvar

Scophthalmus rhombus

22-32

G2

125

T

T

T

Tunga

Solea solea

22

G1

125

Y

Y

Y

Skarpsill

Sprattus sprattus

22-32

G1

50

Y

Y

Y

Nordsjön och östra delen av Engelska kanalen – Ices-områden IV, VIId

Tobisfiskar

Ammodytidae

IV

G2

25

Havskatter

Anarhichas spp.

IV

G2

250

Ål

Anguilla anguilla

IV, VIId

G1

(2)

T

T

T

Guldlaxfiskar

Argentina spp.

IV

G2

50

Rödknot

Aspitrigla cuculus

IV

G2

250

T

T

T

Lubb

Brosme brosme

IV, IIIa

G2

250

T

T

T

Brun pigghaj

Centrophorus squamosus

IV

G1

Svart pigghaj

Centroscyllium fabricii

VIId

G1

Pailonahaj

Centroscymnus coelolepis

VII

G1

Långnosad småpiggshaj

Centroscymnus crepidater

VIId

G1

Brugd

Cetorhinus maximus

IV, VIId

G1

Sill

Clupea harengus

IV, VIId, IIIa

G1

25

Y

Y

Y

Sandräka

Crangon crangon

IV, VIId

G2

T

T

T

Chokladhaj

Dalatias licha

VIId

G1

Spjutrocka

Dasyatis pastinaca

VIId

G1

Skednoshaj

Deania calcea

VIIa

G1

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Blåkäxa

Etmopterus spinax

IV, VIIa

G1

Knot

Eutrigla gurnardus

IV

G2

250

T

T

T

Torsk

Gadus morhua

IV, VIId, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Hågäl

Galeus melastomus

VIIa

G1

Rödtunga

Glyptocephalus cynoglossus

IV

G2

250

T

T

T

Blåkäft

Helicolenus dactylopterus

IV

G2

250

T

T

T

Fyrfläckig var

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

G2

50

T

T

T

Glasvar

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

G2

50

T

T

T

Sandrocka

Leucoraja circularis

VIId

G1

Sandskädda

Limanda limanda

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Mindre marulk

Lophius budegassa

IV, VIId

G1

125

Y

Y

Y

Marulk

Lophius piscatorius

IIIa, IV, VI

G1

125

Y

Y

Y

Långstjärt

Macrourus berglax

IV, IIIa

G2

250

T

T

T

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

IV, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Vitling

Merlangius merlangus

IV, VIId

G1

125

Y

Y

Y

Kummel

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

G1

125

Y

Y

Y

Blåvitling

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Bergtunga

Microstomus kitt

IV, VIId

G2

100

T

T

T

Birkelånga

Molva dypterygia

IV, IIIa

G1

125

T

T

T

Långa

Molva molva

IV, IIIa

G2

125

T

T

T

Röd mulle

Mullus barbatus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Mulle

Mullus surmuletus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Hundhaj

Mustelus spp. (3)

VIIa

G1

Havskräfta

Nephrops norvegicus

Alla funktionella enheter

G1

Y

Y

Y

Nordhavsräka

Pandalus borealis

IIIa, IVa östra/IVa/IVb

G1

T

T

T

Stor kammussla

Pecten maximus

VIId

G2

T

T

T

Fjällbrosme

Phycis blennoides

IV

G2

50

T

T

T

Klippbrosme

Phycis phycis

IV

G2

50

T

T

T

Skrubbskädda

Platichthys flesus

IV

G2

125

T

T

T

Rödspätta

Pleuronectes platessa

IV

G1

50

Y

Y

Y

Rödspätta

Pleuronectes platessa

VIId

G1

125

Y

Y

Y

Gråsej

Pollachius virens

IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Piggvar

Psetta maxima

IV, VIId

G2

250

T

T

T

Ljus rocka

Raja brachyura

IV

G1

Knaggrocka

Raja clavata

IV, VIId

G1

T

T

T

Fläckrocka

Raja montagui

IV, VIId

G1

T

T

T

Blomrocka

Raja naevus

IV, VIId

G1

T

T

T

Klorocka

Raja radiata

IV, VIId

G1

T

T

T

Andra rockor

Rajidae
   (3)

IV, VIId

G1

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

IV

G2

250

T

T

T

Lax

Salmo salar

IV

G1

250

T

T

T

Makrill

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Slätvar

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Småfläckig rödhaj

Scyliorhinus canicula

IV, VIIa

G1

Djuphavskungsfisk

Sebastes mentella.

IV

G1

125

Y

Y

Y

Djuphavshaj

Hajliknande Selachii
   (3)

IV

G1

T

T

T

Liten haj

Hajliknande Selachii
   (3)

IV, VIId

G1

T

T

T

Tunga

Solea solea

IV

G1

250

Y

Y

Y

Tunga

Solea solea

VIId

G1

250

Y

Y

Y

Skarpsill

Sprattus sprattus

IV/VIIde

G1

50

T

T

T

Pigghaj/rödhaj

Squalus acanthias

IV, VIId

G1

T

T

T

Havsängel

Squatina squatina

Alla områden

G1

Havsängel

Squatina squatina

VIIa

G1

Taggmakrill

Trachurus trachurus.

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId

G2

25

T

T

T

T

Fenknot

Trigla lucerna

IV

G2

250

T

T

T

Vitlinglyra

Trisopterus esmarki

IV, IIIa

G2

25

Sanktpersfisk

Zeus faber

IV, VIId

G2

250

T

T

T

Nordöstra Atlanten och västra delen av Engelska kanalen – Ices-områden V, VI, VII (utom d), VIII, IX, X, XII, XIV

Bairds släthuvudfisk

Alepocephalus bairdii

VI, XII

G2

T

T

T

Tobisfiskar

Ammodytidae

VIa

G2

25

Ål

Anguilla anguilla

Alla områden

G1

(2)

T

T

T

Dolkfiskar

Aphanopus spp.

Alla områden

G1

50

Y

Y

Y

Guldlaxfiskar

Argentina spp.

Alla områden

G2

50

T

T

T

Havsgös

Argyrosomus regius

Alla områden

G2

50

T

T

T

Rödknot

Aspitrigla cuculus

Alla områden

G2

250

T

T

T

Beryxar

Beryx spp.

Alla områden utom X och IXa

G1

50

Y

Y

Y

Beryxar

Beryx spp.

IXa och X

G1

125

T

T

T

Krabbtaska

Cancer pagurus

Alla områden

G2

T

T

T

Sorghaj

Centrophorus granulosus

Alla områden

G1

T

T

T

Brun pigghaj

Centrophorus squamosus

Alla områden

G1

T

T

T

Svart pigghaj

Centroscyllium fabricii

V, VI, VII, XII

G1

Pailonahaj

Centroscymnus coelolepis

Alla områden

G1

T

T

T

Långnosad småpiggshaj

Centroscymnus crepidater

V, VI, VII, IX, X, XII

G1

Brugd

Cetorhinus maximus

Alla områden

G1

Sill

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

G1

25

Y

Y

Y

Havsål

Conger conger

Alla områden utom X

G2

25

T

T

T

Havsål

Conger conger

X

G2

125

T

T

T

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

Alla områden

G1

100

Y

Y

Y

Chokladhaj

Dalatias licha

Alla områden

G1

Spjutrocka

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

G1

Skednoshaj

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

G1

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

Alla områden utom IX

G2

125

T

T

T

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

IX

G2

125

T

T

T

Tjocktunga

Dicologoglosa cuneata

VIIIc, IX

G2

100

Slätrocka

Dipturus batis

V, VI, VII, VIII

G1

Plogjärnsrocka

Dipturus oxyrinchus

V, VI, VII, VIII

G1

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

IXa (endast Cádiz-bukten)

G1

125

T

T

T

T

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

VIII

G1

125

Y

Y

Y

Y

Blåkäxa

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

G1

Knot

Eutrigla gurnardus

VIId,e

G2

250

T

T

T

Torsk

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

G1

125

Y

Y

Y

Hågäl

Galeus melastomus

VI, VII, VIII, IX, X

G1

Rödtunga

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

G2

50

Blåkäft

Helicolenus dactylopterus

Alla områden

G2

100

Hummer

Homarus gammarus

Alla områden

G2

T

T

T

Atlantisk soldatfisk

Hoplostethus atlanticus

Alla områden

G1

50

Y

Y

Y

Mako

Isurus oxyrinchus

Alla områden

G1

Håbrand

Lamna nasus

Alla områden

G1

Strumpebandsfisk

Lepidopus caudatus

IXa

G2

T

T

T

Fyrfläckig var

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

G1

250

Y

Y

Y

Glasvar

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Sandrocka

Leucoraja circularis

VI, VII, VIII

G1

Näbbrocka

Leucoraja fullonica

V, VI, VII, VIII

G1

Sandskädda

Limanda limanda

VIIe/VIIa,f–h

G2

125

T

T

T

Vanlig bläckfisk

Loligo vulgaris

Alla områden utom VIIIc, IXa

G2

Vanlig bläckfisk

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

G2

T

T

T

Mindre marulk

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

G1

125

Y

Y

Y

Mindre marulk

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Marulk

Lophius piscatorious

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

G1

125

Y

Y

Y

Marulk

Lophius piscatorious

VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Lodda

Mallotus villosus

XIV

G2

50

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

G1

125

Y

Y

Y

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb–k

G1

125

Y

Y

Y

Vitling

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

G2

25

T

T

T

Vitling

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

G1

250

Y

Y

Y

Kummel

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab / VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Tjocktunga

Microchirus variegatus

Alla områden

G2

50

Blåvitling

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Bergtunga

Microstomus kitt

Alla områden

G2

100

T

T

T

Birkelånga

Molva dypterygia

Alla områden utom X

G1

125

T

T

T

Birkelånga

Molva dypterygia

X

G1

125

T

T

T

Långa

Molva molva

Alla områden

G2

125

T

T

T

Mulle

Mullus surmuletus

Alla områden

G2

125

T

T

T

Nordlig hundhaj

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

G1

Sydlig hundhaj

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

G1

Svartfläckig hundhaj

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

G1

Örnrocka

Myliobatis aquila

Alla områden

G1

Havskräfta

Nephrops norvegicus

VI Funktionell enhet

G1

Y

Y

Y

Havskräfta

Nephrops norvegicus

VII Funktionell enhet

G1

Y

Y

Y

Havskräfta

Nephrops norvegicus

VIII, IX Funktionell enhet

G1

Y

Y

Y

Vanlig åttaarmad bläckfisk

Octopus vulgaris

Alla områden utom VIIIc, IXa

G2

T

T

T

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

IXa, X

G1

250

T

T

T

Vanlig åttaarmad bläckfisk

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

G2

Räkor

Pandalus spp.

Alla områden

G2

Djuphavsräka

Parapenaeus longirostris

IXa

G2

T

T

T

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Alla områden

G2

50

T

T

T

Klippbrosme

Phycis phycis

Alla områden

G2

50

T

T

T

Rödspätta

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

G1

100

Y

Y

Y

Rödspätta

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh-k/VIII, IX, X

G1

25

Y

Y

Y

Bleka

Pollachius pollachius

Alla områden utom IX, X

G2

25

T

T

T

Bleka

Pollachius pollachius

IX, X

G2

500

T

T

T

Gråsej

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Gråsej

Pollachius virens

VII, VIII

G2

125

T

T

T

Vrakfisk

Polyprion americanus

X

G2

125

Blåhaj

Prionace glauca

Alla områden

G1

Piggvar

Psetta maxima

Alla områden

G2

250

T

T

T

Violett spjutrocka

Pteroplatytrygon violacea

Alla områden

G1

Grårocka

Raja alba

IX

G1

Ljusrocka

Raja brachyura

VII, IX

G1

Knaggrocka

Raja clavata

Alla områden

G1

T

T

T

Småögd rocka

Raja microocellata

VII, IX

G1

Spegelrocka

Raja miraletus

IX

G1

Fläckrocka

Raja montagui

Alla områden

G1

T

T

T

Blomrocka

Raja naevus

Alla områden

G1

T

T

T

Klorocka

Raja radiata

V

G1

Andra rockor

Rajidae
   (3)

Alla områden

G1

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

G1

250

Y

Y

Y

Lax

Salmo salar

Alla områden

G1

250

Sardin

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

G1

50

Y

Y

Y

T

Spansk makrill

Scomber japonicus

VIII, IX

G2

25

T

T

T

Makrill

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

T

Slätvar

Scophthalmus rhombus

Alla områden

G2

125

T

T

T

Större kungsfisk

Sebastes marinus

Ices-delområden V, VI, XII, XIV och Nafo SA 2 + (div. 1F + 3K)

G1

250

Y

Y

Y

Djuphavskungsfisk

Sebastes mentella

Ices-delområden V, VI, XII, XIV och Nafo SA 2 + (div. 1F + 3K)

G1

250

Y

Y

Y

Sepiabläckfisk

Sepia officinalis

Alla områden

G2

T

T

T

Tunga

Solea solea

VIIa/VIIfg

G1

250

Y

Y

Y

Tunga

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

G1

250

Y

Y

Y

Tunga

Solea solea

VIIe

G1

250

Y

Y

Y

Tunga

Solea solea

VIIIab

G1

250

Y

Y

Y

Havsrudefiskar

Sparidae

Alla områden

G2

50

Pigghaj/rödhaj

Squalus acanthias

Alla områden

G1

T

T

T

Havsängel

Squatina squatina

Alla områden

G1

Marmorerad darrocka

Torpedo marmorata

VIII

G1

Medelhavstaggmakrill

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

G2

25

T

T

T

Blå taggmakrill

Trachurus picturatus

X

G2

25

T

T

T

Taggmakrill

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e-k, VIIIabde/X

G2

25

T

T

T

T

Taggmakrill

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

G2

25

T

T

T

T

Skäggtorsk, glyskolja, vitlinglyra

Trisopterus spp.

Alla områden

G2

25

Sanktpersfisk

Zeus faber

Alla områden

G2

250

T

T

T

Medelhavet och Svarta havet

Storögd rävhaj

Alopias superciliosus

Alla områden

G1

Rävhaj

Alopias vulpinus

Alla områden

G1

Ål

Anguilla anguilla

Alla områden

G1

(2)

T

T

T

Räka

Aristeomorpha foliacea

Alla områden

G1

Y

Y

Y

Blåröd räka

Aristeus antennatus

Alla områden

G1

Y

Y

Y

Oxögonfisk

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

G2

T

T

T

Högfenad haj

Carcharhinus plumbeus

Alla områden

G1

Oxhaj

Carcharias taurus

Alla områden

G1

Sorghaj

Centrophorus granulosus

Alla områden

G1

Brugd

Cetorhinus maximus

Alla områden

G1

Mindre guldmakrill

Coryphaena equiselis

Alla områden

G2

Guldmakrill

Coryphaena hippurus

Alla områden

G2

500 (4)

T

T

T

Chokladhaj

Dalatias licha

Alla områden

G1

Havsabborre

Dicentrarchus labrax

Alla områden

G2

100

T

T

T

Slätrocka

Dipturus batis

Alla områden

G1

Plogjärnsrocka

Dipturus oxyrinchus

Alla områden

G1

Åttaarmad bläckfisk

Eledone cirrosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Vit bläckfisk

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

Alla områden

G1

50

Y

Y

Y

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

Svarta havet

G1

T

T

T

Blåkäxa

Etmopterus spinax

Alla områden

G1

Knot

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Gråhaj

Galeorhinus galeus

Alla områden

G1

Hågäl

Galeus melastomus

Alla områden

G1

Marmorerad fjärilsrocka

Gymnura altavela

Alla områden

G1

Pärlhaj

Heptranchias perlo

Alla områden

G1

Sexbågig kamtandhaj

Hexanchus griseus

Alla områden

G1

Bläckfisk

Illex spp., Todarodes spp.

Alla områden

G2

T

T

T

Spjutfiskar

Istiophoridae

Alla områden

G1

T

T

T

Mako

Isurus oxyrinchus

Alla områden

G1

Håbrand

Lamna nasus

Alla områden

G1

Sandrocka

Leucoraja circularis

Alla områden

G1

Rocka

Leucoraja melitensis

Alla områden

G1

Vanlig bläckfisk

Loligo vulgaris

Alla områden

G2

T

T

T

Mindre marulk

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Marulk

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Kummel

Merluccius merluccius

Alla områden

G1

125

Y

Y

Y

Blåvitling

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

G2

250

T

T

T

Multefiskar

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

Röd mulle

Mullus barbatus

Alla områden

G1

125

Y

Y

Y

Mulle

Mullus surmuletus

Alla områden

G1

125

Y

Y

Y

Nordlig hundhaj

Mustelus asterias

Alla områden

G1

Sydlig hundhaj

Mustelus mustelus

Alla områden

G1

Svartfläckig hundhaj

Mustelus punctulatus

Alla områden

G1

Örnrocka

Myliobatis aquila

Alla områden

G1

Havskräfta

Nephrops norvegicus

Alla områden

G1

Y

Y

Y

Vanlig åttaarmad bläckfisk

Octopus vulgaris

Alla områden

G2

T

T

T

Rovhaj

Odontaspis ferox

Alla områden

G1

Trekantshaj

Oxynotus centrina

Alla områden

G1

Rödpagell

Pagellus erythrinus

Alla områden

G2

125

T

T

T

Djuphavsräka

Parapenaeus longirostris

Alla områden

G1

Y

Y

Y

Gaffelräka

Penaeus kerathurus

3.1

G2

T

T

T

Blåhaj

Prionace glauca

Alla områden

G1

Småtandad sågfisk

Pristis pectinata

Alla områden

G1

Sågfisk

Pristis pristis

Alla områden

G1

Piggvar

Psetta maxima

Svarta havet

G1

T

T

T

Violett spjutrocka

Pteroplatytrygon violacea

Alla områden

G1

Klorocka

Raja asterias

Alla områden

G1

Knaggrocka

Raja clavata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G1

T

T

T

Spegelrocka

Raja miraletus

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G1

T

T

T

Brokrocka

Raja undulata

Alla områden

G1

Hajrocka

Rhinobatos cemiculus

Alla områden

G1

Hajrocka

Rhinobatos rhinobatos

Alla områden

G1

Grårocka

Rostroraja alba

Alla områden

G1

Atlantisk bonit

Sarda sarda

Alla områden

G2

50 (4)

T

T

T

Sardin

Sardina pilchardus

Alla områden

G1

50

Y

Y

Y

Makrill

Scomber spp.

Alla områden

G2

50

T

T

T

Småfläckig rödhaj

Scyliorhinus canicula

Alla områden

G1

Storfläckig rödhaj

Scyliorhinus stellaris

Alla områden

G1

Sepiabläckfisk

Sepia officinalis

Alla områden

G2

T

T

T

Hajar

Hajliknande Selachii
   (3)

Alla områden

G1

T

T

T

Tunga

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

G1

250

Y

Y

Y

Guldsparid

Sparus aurata

1.2, 3.1

G2

T

T

T

Flerhornig hammarhaj

Sphyrna lewini

Alla områden

G1

Hammarhaj

Sphyrna mokarran

Alla områden

G1

Småögd hammarhaj

Sphyrna tudes

Alla områden

G1

Hammarhaj

Sphyrna zygaena

Alla områden

G1

Pikareller

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

G2

100

T

T

T

Skarpsill

Sprattus sprattus

Svarta havet

G1

T

T

T

Pigghaj/rödhaj

Squalus acanthias

Svarta havet

G1

T

T

T

Pigghaj/rödhaj

Squalus acanthias

Alla områden

G1

Galludohaj

Squalus blainvillei

Alla områden

G1

Tagghavsängel

Squatina aculeata

Alla områden

G1

Havsängel

Squatina oculata

Alla områden

G1

Havsängel

Squatina squatina

Alla områden

G1

Mantis

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

G2

T

T

T

Långfenad tonfisk

Thunnus alalunga

Alla områden

G2

125 (4)

T

T

T

Tonfisk

Thunnus thynnus

Alla områden

G1

125 (4)

T

T

T

Marmorerad darrocka

Torpedo marmorata

Alla områden

G1

Medelhavstaggmakrill

Trachurus mediterraneus

Alla områden

G2

100

T

T

T

Medelhavstaggmakrill

Trachurus mediterraneus

Svarta havet

G1

T

T

T

Taggmakrill

Trachurus trachurus

Alla områden

G2

100

T

T

T

Taggmakrill

Trachurus trachurus

Svarta havet

G1

T

T

T

Fenknot

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Venusmusslor

Veneridae

2.1, 2.2

G2

T

T

T

Svärdfisk

Xiphias gladius

Alla områden

G1

125 (4)

T

T

T

Nafo-områden

Torsk

Gadus morhua

2J 3KL

G1

125

Y

Y

Y

Torsk

Gadus morhua

3M

G1

125

Y

Y

Y

Torsk

Gadus morhua

3NO

G1

125

Y

Y

Y

Torsk

Gadus morhua

3Ps

G2

125

T

T

T

Torsk

Gadus morhua

SA 1

G1

125

Y

Y

Y

Rödtunga

Glyptocephalus cynoglossus

3NO

G2

T

T

T

Lerskädda

Hippoglossoides platessoides

3LNO

G1

100

Y

Y

Y

Lerskädda

Hippoglossoides platessoides

3M

G1

100

T

T

T

Gulstjärtsskädda

Limanda ferruginea

3LNO

G2

T

T

T

Skolästfiskar

Macrouridae

SA 2 + 3

G2

250

T

T

T

Räkor

Pandalus spp.

3L

G1

Y

Y

Y

Räkor

Pandalus spp.

3M

G1

Y

Y

Y

Rockor

Raja spp.

SA 3

G1

T

T

T

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

3KLMNO

G1

200

Y

Y

Y

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

SA 1

G1

200

Y

Y

Y

Lax

Salmo salar

Ices-delområde XIV och Nafo-delområde 1

G1

500

Y

Y

Y

Djuphavskungsfisk

Sebastes mentella.

SA 1

G1

250

Y

Y

Y

Kungsfiskar

Sebastes spp.

3LN

G1

Kungsfiskar

Sebastes spp.

3M

G1

50

Kungsfiskar

Sebastes spp.

3O

G1

Långvandrande arter i Atlanten, Indiska oceanen och Stilla havet

Auxid

Auxis rochei

G2

T

T

T

Silkeshaj

Carcharhinus falciformis

Alla områden

G1

Tunnina

Euthynnus alleteratus

G2

T

T

T

Segelfiskar

Istiophoridae

G1

T

T

T

Makrillhaj

Isurus oxyrinchus

G1

T

T

T

Bonit

Katsuwonus pelamis

G1

T

T

T

Håbrand

Lamna nasus

G1

T

T

T

Blåhaj

Prionace glauca

G1

T

T

T

Ryggstrimmig pelamid

Sarda sarda

G1

T

T

T

Djuphavshaj

Hajliknande Selachii
   (3)

G1

T

T

T

Övriga hajar

Squaliformes
   (3)

G1

T

T

T

Långfenad tonfisk

Thunnus alalunga

G1

T

T

T

Gulfenad tonfisk

Thunnus albacares

G1

T

T

T

Storögd tonfisk

Thunnus obesus

G1

T

T

T

Tonfisk

Thunnus thynnus

G1

T

T

T

Svärdfisk

Xiphias gladius

G1

T

T

T

Cecaf FAO 34

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Madeira

G1

T

T

T

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

Marocko

G1

T

T

T

Sydlig rosenräka

Farfantepenaeus notialis

Alla områden

G1

T

T

T

Strumpebandsfisk

Lepidopus caudatus

Mauretanien

G2

Vanlig bläckfisk

Loligo vulgaris

Alla områden

G2

T

T

T

Kummel

Merluccius spp.

Alla områden

G1

T

T

T

Vanlig åttaarmad bläckfisk

Octopus vulgaris

Alla områden

G1

T

T

T

Djuphavsräka

Parapenaeus longirostris

Alla områden

G1

T

T

T

Småtandad sågfisk

Pristis pectinata

Alla områden

G1

Sågfisk

Pristis pristis

Alla områden

G1

Violett spjutrocka

Pteroplatytrygon violacea

Alla områden

G1

Andra rockor

Rajidae
   (3)

Alla områden

G1

Hajrocka

Rhinobatos cemiculus

Alla områden

G1

Hajrocka

Rhinobatos rhinobatos

Alla områden

G1

Sardin

Sardina pilchardus

Alla områden

G1

T

T

T

Rund sardinell

Sardinella aurita

Alla områden

G1

T

T

T

Afrikansk sardinell

Sardinella maderensis

Alla områden

G1

T

T

T

Spansk makrill

Scomber japonicus

Madeira

G1

Spansk makrill

Scomber japonicus

Alla områden utom Madeira

G1

T

T

T

Sepiabläckfisk

Sepia hierredda

Alla områden

G1

T

T

T

Sepiabläckfisk

Sepia officinalis

Alla områden

G1

T

T

T

Hajar

Hajliknande Selachii
   (3)

Alla områden

G1

Tagghavsängel

Squatina aculeata

Alla områden

G1

Havsängel

Squatina oculata

Alla områden

G1

Havsängel

Squatina squatina

Alla områden

G1

Taggmakrill

Trachurus spp.

Alla områden

G1

T

T

T

WECAF

Sydlig rödsnapper

Lutjanus purpureus

Franska Guyanas EEZ

G2

T

T

T

Penaeusräka

Penaeus subtilis

Franska Guyanas EEZ

G1

Y

Y

Y

Andra rockor

Rajidae
   (3)

Alla områden

G1

Hajar

Hajliknande Selachii
   (3)

Alla områden

G1

---

(1)  Se kapitel III sektion B.B1.3. 1 f.

(2)  Åldersanalys av europeisk ål (Anguilla anguilla) ska omfatta minst fem individer per centimeter längdintervall. Minst 100 individer ska analyseras per förvaltningsenhet i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1100/2007 för gulål respektive blankål.

(3)  Anges per art enligt uppgifter om landning, undersökning eller fångst.

(4)  Tidsintervallet för ålder är tre år (första året är 2009) och samtidigt ska det göras uppskattningar av vikt, mognad och kön.

Tillägg VIII

Förteckning över övergripande variabler med specifikation för provtagning

| Rubrik | Variabel | Specifikation | Enhet | Redskap (nivå 2 i matrisen) | Uppdelningsnivå (1) | Referensperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet |
| | Antal fartyg | | | | C3 | År |
| | GT, kW, fartygets ålder (2) | | | | C3 | År |
| Ansträngning |
| | Antal fartyg | | | | B1 | Månad |
| | Dagar till havs | Se definition i kapitel I | dagar | Alla redskap | B1 och C3 | Månad |
| | Antal fisketimmar (3) | | timmar | Skrapor och trålar | A1 (4) | Månad |
| | Fiskedagar | Se definition i kapitel I | dagar | Alla redskap | Alla celler (4) | Månad |
| | kW * fiskedagar | | | Skrapor och trålar | Alla celler (4) | Månad |
| | GT * fiskedagar | | | Skrapor och trålar | Alla celler (4) | Månad |
| | Antal resor (3) | | antal | Alla redskap | Alla celler (4) | Månad |
| | Antal uppsättningar (3) | | antal | Dubbeltrål (nivå 4) | A1 (4) | Månad |
| | Antal fiskeinsatser (3) | | antal | Snörpvad | A1 (4) | Månad |
| | Antal nätredskap/längd (3) | | antal/meter | Nätredskap | A1 (4) | Månad |
| | Antal krokar, antal linor (3) | | antal | Krokar och linor | A1 (4) | Månad |
| | Antal tinor, fällor (3) | | antal | Fällor | A1 (4) | Månad |
| | Nedsänkningstid (3) | | timmar | Alla passiva redskap | A1 (4) | Månad |
| Landningar |
| | Värdet av landningarna totalt och per kommersiell art (5) | | euro | | B1 och C1 | Månad |
| | Landningarnas levande vikt totalt och per art | | ton | | A1 (4) | Månad |
| | Priser per kommersiell art (6) | | euro/kg | | B2 och C2 | Månad, år |
| | Omräkningsfaktor per art | | | | | Årlig uppdatering |

Rubrik

Variabel

Specifikation

Enhet

Redskap (nivå 2 i matrisen)

Uppdelningsnivå (1)

Referensperiod

Kapacitet

Antal fartyg

C3

År

GT, kW, fartygets ålder (2)

C3

År

Ansträngning

Antal fartyg

B1

Månad

Dagar till havs

Se definition i kapitel I

dagar

Alla redskap

B1 och C3

Månad

Antal fisketimmar (3)

timmar

Skrapor och trålar

A1 (4)

Månad

Fiskedagar

Se definition i kapitel I

dagar

Alla redskap

Alla celler (4)

Månad

kW * fiskedagar

Skrapor och trålar

Alla celler (4)

Månad

GT * fiskedagar

Skrapor och trålar

Alla celler (4)

Månad

Antal resor (3)

antal

Alla redskap

Alla celler (4)

Månad

Antal uppsättningar (3)

antal

Dubbeltrål (nivå 4)

A1 (4)

Månad

Antal fiskeinsatser (3)

antal

Snörpvad

A1 (4)

Månad

Antal nätredskap/längd (3)

antal/meter

Nätredskap

A1 (4)

Månad

Antal krokar, antal linor (3)

antal

Krokar och linor

A1 (4)

Månad

Antal tinor, fällor (3)

antal

Fällor

A1 (4)

Månad

Nedsänkningstid (3)

timmar

Alla passiva redskap

A1 (4)

Månad

Landningar

Värdet av landningarna totalt och per kommersiell art (5)

euro

B1 och C1

Månad

Landningarnas levande vikt totalt och per art

ton

A1 (4)

Månad

Priser per kommersiell art (6)

euro/kg

B2 och C2

Månad, år

Omräkningsfaktor per art

Årlig uppdatering

---

(1)  Uppdelningsnivåerna hänvisar till tillägg V (Anm.: Hänvisning till verksamhetsgren eller fiskeverksamhet är nivå 6 i tillägg IV [1–5]).

(2)  Enligt förordning (EG) nr 26/2004.

(3)  På regionala samordningsmöten kan det föreslås justeringar.

(4)  För vissa variabler är uppdelningsnivån A tillräcklig eftersom Formula
  ... och
  Formula (till exempel: antalet fisketimmar), men för andra variabler Formula
  ... och
  Formula (till exempel: fiskedagar där det på en och samma fiskedag kan utövas två eller flera verksamhetsgrenar som medräknas mer än en gång).

(5)  Om det inte är möjligt att direkt dela in landningarna från en resa i verksamhetsgrenar, bör fördelningen vara baserad på regler som godkänts av STECF.

(6)  Om möjligt bör prisuppgifter samlas in på nivå A1 (se tillägg V) för att omedelbart kunna beräkna landningarnas värde på samma nivå.

Tillägg IX

Forskningsstudier till havs

| Undersökningens namn | Förkortning | Område | Period | Huvudsakliga målarter m.m. | Undersökningsintensitet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dagar
  (maximalt antal) |
| Östersjön (Ices-områdena III b–d) |
| Baltic International Trawl Survey | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb–d | 1:a och 4:e kvartalet | Torsk och andra bottenlevande arter | 160 |
| Baltic International Acoustic Survey (Autumn) | BIAS | IIIa, IIIb–d | september–oktober | Sill och skarpsill | 115 |
| Gulf of Riga Acoustic Herring Survey | GRAHS | IIId | 3:e kvartalet | Sill | 10 |
| Sprat Acoustic Survey | SPRAS | IIId | Maj | Skarpsill och sill | 60 |
| Rügen Herring Larvae Survey | RHLS | IIId | mars–juni | Sill | 50 |
| Nordsjön (Ices-områden IIIa, IV och VIId) och östra delarna av Ishavet (Ices-områden I och II) |
| International Bottom Trawl Survey | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1:a och 3:e kvartalet | Kolja, torsk, gråsej, sill, skarpsill, vitling, makrill, vitlingslyra | 315 |
| North Sea Beam Trawl Survey | BTS | IVb, IVc, VIId | 3:e kvartalet | Rödspätta, tunga | 65 |
| Demersal Young Fish Survey | DYFS | Nordsjökusten | 3:e och 4:e kvartalet | Rödspätta, tunga, aztekräka | 145 |
| Sole Net Survey | SNS | IVb, IVc | 3:e kvartalet | Rödspätta, tunga | 20 |
| North Sea Sandeels Survey | NSSS | IVa, IVb | 4:e kvartalet | Tobisfiskar | 15 |
| International Ecosystem Survey in the Nordic Seas | ASH | IIa | Maj | Sill, blåvitling | 35 |
| Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters | REDNOR | II | augusti–september | Kungsfisk | 35 |
| Mackerel egg Survey
  (Triennial) | NSMEGS | IV | maj–juli | Äggproduktion: makrill | 15 |
| Herring Larvae survey | IHLS | IV, VIId | 1:a och 3:e kvartalet | Sill, skarpsillarv | 45 |
| NS Herring Acoustic Survey | NHAS | IIIa, IV, VIa | juni, juli | Sill, skarpsill | 105 |
| Nephrops TVsurvey
  (FU 3 & 4) | NTV3&4 | IIIA | 2:a eller 3:e kvartalet | Havskräfta | 15 |
| Nephrops TVsurvey (FU 6) | NTV6 | IVb | september | Havskräfta | 10 |
| Nephrops TVsurvey (FU 7) | NTV7 | IVa | 2:a eller 3:e kvartalet | Havskräfta | 20 |
| Nephrops TVsurvey (FU 8) | NTV8 | IVb | 2:a eller 3:e kvartalet | Havskräfta | 10 |
| Nephrops TVsurvey (FU 9) | NTV9 | IVa | 2:a eller 3:e kvartalet | Havskräfta | 10 |
| Nordatlanten (Ices-områden V–XIV och Nafo-områden) |
| International Redfish Trawl and Acoustic Survey (Biennial) | REDTAS | Va, XII, XIV; Nafo SA 1–3 | juni/juli | Kungsfisk | 30 |
| Flemish Cap Groundfish survey | FCGS | 3M | juli | Bottenlevande arter | 35 |
| Greenland Groundfish survey | GGS | XIV, Nafo SA1 | oktober/november | Torsk, kungsfisk och andra bottenlevande arter | 55 |
| 3LNO Groundfish survey | PLATUXA | 3LNO | 2:a och 3:e kvartalet | Bottenlevande arter | 55 |
| Western IBTS 4th quarter
  (including Porcupine survey) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4:e kvartalet | Bottenlevande arter | 215 |
| Scottish Western IBTS | IBTS Q1 | VIa, VIIa | mars | Torskfiskar, sill, makrill | 25 |
| ISBCBTS September | ISBCBTS | VIIa f g | september | Rödspätta, tunga | 25 |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | oktober | Tunga, rödspätta, marulk, bergtunga | 10 |
| Blue whiting survey | | VI, VII | 1:a och 2:a kvartalet | Blåvitling | 45 |
| International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey
  (Triennial) | MEGS | VIa, VII, VIII, IXa | januari–juli | Äggproduktion: makrill, taggmakrill | 310 |
| Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey | | VIII, IX | mars–april–maj | Abundansindex för sardin, ansjovis, makrill, taggmakrill | 95 |
| Sardine DEPM
  (Triennial) | | VIIIc, IXa | 2:a och 4:e kvartalet | Lekbeståndets biomassa (SSB) för sardiner och användningen av CUFES | 135 |
| Spawning/Pre spawning Herring acoustic survey | | VIa, VIIa–g | juli, sept., nov., mars, jan. | Sill, skarpsill | 155 |
| Biomass of Anchovy | BIOMAN | VIII | maj | Lekbeståndets biomassa (SSB) för ansjovis (DEP) | 25 |
| Nephrops UWTV survey (offshore) | UWTV
  (FU 11-13) | Via | 2:a eller 3:e kvartalet | Havskräfta | 20 |
| Nephrops UWTV
  Irish Sea | UWTV
  (FU 15) | VIIa | augusti | Havskräfta | 10 |
| Nephrops UWTV survey
  Aran Grounds | UWTV
  (FU 17) | VIIb | juni | Havskräfta | 10 |
| Nephrops UWTV survey
  Celtic Sea | UWTV
  (FU 20-22) | VIIg, h, j | juli | Havskräfta | 10 |
| Nephrops TV Survey
  Offshore Portugal | UWTV
  (FU28-29) | IXa | juni | Havskräfta | 20 |
| Medelhavet och Svarta havet |
| Mediterranean International bottom trawl survey | MEDITS | 37 (1, 2, 3.1, 3.2) | 2:a och 3:e kvartalet | Bottenlevande arter | 410 |
| Pan-Mediterranean pelagic survey | MEDIAS | 37 (1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1) | 2:a, 3:e och 4:e kvartalet | Små pelagiska arter | 185 |
| Bottom Trawl Survey | | Svarta havet | 2:a och 4:e kvartalet | Piggvar | 40 |
| Pelagic Trawl Survey | | Svarta havet | 2:a och 4:e kvartalet | Skarpsill och vitling | 40 |

Undersökningens namn

Förkortning

Område

Period

Huvudsakliga målarter m.m.

Undersökningsintensitet

Dagar

(maximalt antal)

Östersjön (Ices-områdena III b–d)

Baltic International Trawl Survey

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb–d

1:a och 4:e kvartalet

Torsk och andra bottenlevande arter

160

Baltic International Acoustic Survey (Autumn)

BIAS

IIIa, IIIb–d

september–oktober

Sill och skarpsill

115

Gulf of Riga Acoustic Herring Survey

GRAHS

IIId

3:e kvartalet

Sill

10

Sprat Acoustic Survey

SPRAS

IIId

Maj

Skarpsill och sill

60

Rügen Herring Larvae Survey

RHLS

IIId

mars–juni

Sill

50

Nordsjön (Ices-områden IIIa, IV och VIId) och östra delarna av Ishavet (Ices-områden I och II)

International Bottom Trawl Survey

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1:a och 3:e kvartalet

Kolja, torsk, gråsej, sill, skarpsill, vitling, makrill, vitlingslyra

315

North Sea Beam Trawl Survey

BTS

IVb, IVc, VIId

3:e kvartalet

Rödspätta, tunga

65

Demersal Young Fish Survey

DYFS

Nordsjökusten

3:e och 4:e kvartalet

Rödspätta, tunga, aztekräka

145

Sole Net Survey

SNS

IVb, IVc

3:e kvartalet

Rödspätta, tunga

20

North Sea Sandeels Survey

NSSS

IVa, IVb

4:e kvartalet

Tobisfiskar

15

International Ecosystem Survey in the Nordic Seas

ASH

IIa

Maj

Sill, blåvitling

35

Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters

REDNOR

II

augusti–september

Kungsfisk

35

Mackerel egg Survey

(Triennial)

NSMEGS

IV

maj–juli

Äggproduktion: makrill

15

Herring Larvae survey

IHLS

IV, VIId

1:a och 3:e kvartalet

Sill, skarpsillarv

45

NS Herring Acoustic Survey

NHAS

IIIa, IV, VIa

juni, juli

Sill, skarpsill

105

Nephrops TVsurvey

(FU 3 & 4)

NTV3&4

IIIA

2:a eller 3:e kvartalet

Havskräfta

15

Nephrops TVsurvey (FU 6)

NTV6

IVb

september

Havskräfta

10

Nephrops TVsurvey (FU 7)

NTV7

IVa

2:a eller 3:e kvartalet

Havskräfta

20

Nephrops TVsurvey (FU 8)

NTV8

IVb

2:a eller 3:e kvartalet

Havskräfta

10

Nephrops TVsurvey (FU 9)

NTV9

IVa

2:a eller 3:e kvartalet

Havskräfta

10

Nordatlanten (Ices-områden V–XIV och Nafo-områden)

International Redfish Trawl and Acoustic Survey (Biennial)

REDTAS

Va, XII, XIV; Nafo SA 1–3

juni/juli

Kungsfisk

30

Flemish Cap Groundfish survey

FCGS

3M

juli

Bottenlevande arter

35

Greenland Groundfish survey

GGS

XIV, Nafo SA1

oktober/november

Torsk, kungsfisk och andra bottenlevande arter

55

3LNO Groundfish survey

PLATUXA

3LNO

2:a och 3:e kvartalet

Bottenlevande arter

55

Western IBTS 4th quarter

(including Porcupine survey)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4:e kvartalet

Bottenlevande arter

215

Scottish Western IBTS

IBTS Q1

VIa, VIIa

mars

Torskfiskar, sill, makrill

25

ISBCBTS September

ISBCBTS

VIIa f g

september

Rödspätta, tunga

25

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

oktober

Tunga, rödspätta, marulk, bergtunga

10

Blue whiting survey

VI, VII

1:a och 2:a kvartalet

Blåvitling

45

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

(Triennial)

MEGS

VIa, VII, VIII, IXa

januari–juli

Äggproduktion: makrill, taggmakrill

310

Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey

VIII, IX

mars–april–maj

Abundansindex för sardin, ansjovis, makrill, taggmakrill

95

Sardine DEPM

(Triennial)

VIIIc, IXa

2:a och 4:e kvartalet

Lekbeståndets biomassa (SSB) för sardiner och användningen av CUFES

135

Spawning/Pre spawning Herring acoustic survey

VIa, VIIa–g

juli, sept., nov., mars, jan.

Sill, skarpsill

155

Biomass of Anchovy

BIOMAN

VIII

maj

Lekbeståndets biomassa (SSB) för ansjovis (DEP)

25

Nephrops UWTV survey (offshore)

UWTV

(FU 11-13)

Via

2:a eller 3:e kvartalet

Havskräfta

20

Nephrops UWTV

Irish Sea

UWTV

(FU 15)

VIIa

augusti

Havskräfta

10

Nephrops UWTV survey

Aran Grounds

UWTV

(FU 17)

VIIb

juni

Havskräfta

10

Nephrops UWTV survey

Celtic Sea

UWTV

(FU 20-22)

VIIg, h, j

juli

Havskräfta

10

Nephrops TV Survey

Offshore Portugal

UWTV

(FU28-29)

IXa

juni

Havskräfta

20

Medelhavet och Svarta havet

Mediterranean International bottom trawl survey

MEDITS

37 (1, 2, 3.1, 3.2)

2:a och 3:e kvartalet

Bottenlevande arter

410

Pan-Mediterranean pelagic survey

MEDIAS

37 (1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1)

2:a, 3:e och 4:e kvartalet

Små pelagiska arter

185

Bottom Trawl Survey

Svarta havet

2:a och 4:e kvartalet

Piggvar

40

Pelagic Trawl Survey

Svarta havet

2:a och 4:e kvartalet

Skarpsill och vitling

40

Tillägg X

Förteckning över ekonomiska variabler för vattenbrukssektorn

| Variabelgrupp | Variabel | Specifikation | Enhet | Definition
  av statistik över företagsstrukturer enligt förordning (EG) nr 2700/98 | Riktlinje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intäkter | Omsättning | Per art | euro | 12 11 0 | |
| Bidrag (1) | | euro | | |
| Andra intäkter | | euro | | |
| Personalkostnader | Löner (2) | | euro | 13 31 0 | |
| Imputerat värde av obetald arbetskraft (3) | | euro | | |
| Energikostnader | Energikostnader | | euro | 20 11 0 | |
| Råvarukostnader | Kostnader för djur | | euro | | SBS (13 11 0) |
| Kostnader för foder | | euro | | SBS (13 11 0) |
| Reparations- och underhållskostnader | Reparation och underhåll | | euro | | SBS (13 11 0) |
| Andra driftskostnader | Andra driftskostnader (4) | | euro | | SBS (13 11 0) |
| Kapitalkostnader (5) | Avskrivningar av kapital | | euro | | ENS (6) 6.02.–6.05. |
| Finansiella kostnader, netto (7) | | euro | | |
| Extraordinära kostnader, netto | Extraordinära kostnader, netto | | euro | | |
| Kapitalvärde (8) | Totalt värde av tillgångar | | euro
  euro | 43 30 0 | ENS 7.09.–7.24. |
| Investeringar | Nettoinvesteringar (9) | | euro
  euro | 15 11 0
  15 21 0 | ENS 3.102.–3.111. |
| Skuld (10) | Skuld | | euro | | |
| Råvaruvolym (11) | Djur | | ton | | |
| Fiskfoder | | ton | | |
| Försäljningsvolym (12) | Försäljningsvolym | Per art | Ton (13) | | |
| Sysselsättning | Antalet anställda | Per kön | Antal | 16 11 0 | |
| Heltidsekvivalenter enligt nationella regler (14) | Per kön (15) | Antal | 16 14 0 | |
| Antal företag | Antal företag | Per storlekskategori där antalet anställda är (SBS 16.11.0):






  1. | ≤ 5 |

Variabelgrupp

Variabel

Specifikation

Enhet

Definition

av statistik över företagsstrukturer enligt förordning (EG) nr 2700/98

Riktlinje

Intäkter

Omsättning

Per art

euro

12 11 0

Bidrag (1)

euro

Andra intäkter

euro

Personalkostnader

Löner (2)

euro

13 31 0

Imputerat värde av obetald arbetskraft (3)

euro

Energikostnader

Energikostnader

euro

20 11 0

Råvarukostnader

Kostnader för djur

euro

SBS (13 11 0)

Kostnader för foder

euro

SBS (13 11 0)

Reparations- och underhållskostnader

Reparation och underhåll

euro

SBS (13 11 0)

Andra driftskostnader

Andra driftskostnader (4)

euro

SBS (13 11 0)

Kapitalkostnader (5)

Avskrivningar av kapital

euro

ENS (6) 6.02.–6.05.

Finansiella kostnader, netto (7)

euro

Extraordinära kostnader, netto

Extraordinära kostnader, netto

euro

Kapitalvärde (8)

Totalt värde av tillgångar

euro

euro

43 30 0

ENS 7.09.–7.24.

Investeringar

Nettoinvesteringar (9)

euro

euro

15 11 0

15 21 0

ENS 3.102.–3.111.

Skuld (10)

Skuld

euro

Råvaruvolym (11)

Djur

ton

Fiskfoder

ton

Försäljningsvolym (12)

Försäljningsvolym

Per art

Ton (13)

Sysselsättning

Antalet anställda

Per kön

Antal

16 11 0

Heltidsekvivalenter enligt nationella regler (14)

Per kön (15)

Antal

16 14 0

Antal företag

Antal företag

Per storlekskategori där antalet anställda är (SBS 16.11.0):

1.

≤ 5

| 2. | 6–10 |
| --- | --- |

2.

6–10

| 3. | > 10 |
| --- | --- |

3.

> 10

Antal

11 11 0

---

(1)  Inbegriper direktstöd, t.ex. kompensation för handelsstopp, återbetalning av bränsleavgift eller liknande kompensationsbetalningar i form av en klumpsumma. Inbegriper inte sociala förmåner, indirekta stöd (t.ex. nedsatt avgift på insatsvaror såsom bränsle) eller investeringsstöd.

(2)  Inbegriper socialförsäkringskostnader.

(3)  Medlemsstaten ska redogöra för vald metod i sitt nationella program.

(4)  Förpackningskostnader ingår i andra driftskostnader.

(5)  Medlemsstaten ska redogöra för vald metod i sitt nationella program.

(6)  ENS hänvisar till det europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (förordningarna (EG) nr 2223/96 och (EG) nr 1267/2003, Eurostats manual för ENS 95).

(7)  Räntekostnader på kapital. Räntor på nationella femåriga statsobligationer får användas som ett mått på finansiella kostnader.

(8)  Vid årets slut.

(9)  Köp och försäljning av tillgångar under året.

(10)  Vid räkenskapsårets slut.

(11)  Variabeln för råvaruvolym bör överensstämma med variabeln för råvarukostnad.

(12)  Variabeln för produktionsvolym bör överensstämma med variabeln för omsättningsvärdet.

(13)  Faktorer för omräkning från antal till ton bör anges i det nationella programmet.

(14)  Heltidsekvivalenter enligt nationella regler är antalet heltidsekvivalenter som uppskattas från ett nationellt tröskelvärde.

(15)  Frivillig uppgift.

Tillägg XI

Sektorsuppdelning som ska användas vid insamling av uppgifter om vattenbruket

| | Fiskodlingsmetoder (1) | Skaldjursodlingsmetoder (1) |
| --- | --- | --- |
| Landbaserat vattenbruk | Kassar |
| Kläckerier och yngelanläggningar (2) | Uppfödning | Kombinerade (3) | Kassar (4) | Flottar | Långrev | Bottenodling (5) | Andra |
| Lax | | | | | | | | |
| Öring | | | | | | | | |
| Havsabborre & fläckpagell | | | | | | | | |
| Karp | | | | | | | | |
| Andra sötvattenfiskar | | | | | | | | |
| Andra saltvattenfiskar | | | | | | | | |
| Musslor | | | | | | | | |
| Ostron | | | | | | | | |
| Venusmusslor | | | | | | | | |
| Andra skaldjur | | | | | | | | |

Fiskodlingsmetoder (1)

Skaldjursodlingsmetoder (1)

Landbaserat vattenbruk

Kassar

Kläckerier och yngelanläggningar (2)

Uppfödning

Kombinerade (3)

Kassar (4)

Flottar

Långrev

Bottenodling (5)

Andra

Lax

Öring

Havsabborre & fläckpagell

Karp

Andra sötvattenfiskar

Andra saltvattenfiskar

Musslor

Ostron

Venusmusslor

Andra skaldjur

---

(1)  Företagen bör vara uppdelade efter sina primära odlingsmetoder.

(2)  Kläckerier och yngelanläggningar definieras som platser för artificiell avel, kläckning och uppfödning under vattendjurens tidiga livsstadier. För statistiska ändamål är kläckerier begränsade till produktion av befruktade ägg. Unga individer av vattendjur anses vara producerade i yngelanläggningar. När kläckerier och yngelanläggningar är i nära anslutning till varandra ska statistiken endast avse det senaste juvenila stadium som producerats. (KOM(2006) 864).

(3)  Kombinerade avser företag som använder kläckerier, yngelanläggningar och uppfödningsområden.

(4)  Kassar är öppna eller täckta tillslutna strukturer som är tillverkade av nät eller annat poröst material som tillåter naturligt in- och utflöde av vatten. Dessa strukturer kan antingen vara flytande, upphängda eller fästa vid substratet, dock så att vatten kan flöda in och ut på undersidan. (KOM(2006) 864).

(5)  Bottenodling omfattar skaldjursodling i tidvattenområden (direkt på botten eller upphöjt).

Tillägg XII

Förteckning över ekonomiska variabler för beredningsindustrin

| Variabelgrupp | Variabel | Specifikation | Enhet | Definition
  av statistik över företagsstrukturer enligt
  förordning (EG) nr 2700/98 | Riktlinjer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intäkter | Omsättning | | euro | 12 11 0 | |
| Bidrag (1) | | euro | | |
| Andra intäkter | | euro | | |
| Personalkostnader | Löner för anställda (2) | | euro | 13 31 0 | |
| Imputerat värde av obetald arbetskraft (3) | | euro | | |
| Energikostnader | Energikostnader | | euro | 20 11 0 | SBS 13 11 0 |
| Råvarukostnader | Inköp av fisk och andra råvaror för produktion | | euro | | SBS 13 11 0 |
| Andra driftskostnader | Andra driftskostnader (4) | | euro | | SBS 13 11 0 |
| Kapitalkostnader (5) | Avskrivningar av kapital | | euro | | ENS (6) 6.02.–6.05. |
| Finansiella kostnader, netto (7) | | euro | | |
| Extraordinära kostnader, netto | Extraordinära kostnader, netto | | euro | | |
| Kapitalvärde (8) | Totalt värde av tillgångar | | euro | 43 30 0 | ENS 7.09.–7.24. |
| Nettoinvesteringar | Nettoinvesteringar (9) | | euro | 15 11 0
  15 21 0 | ENS 3.102.–3.111. |
| Skuld (10) | Skuld | | euro | | |
| Sysselsättning | Antalet anställda | Per kön | antal | 16 11 0 | |
| Heltidsekvivalenter enligt nationella regler (11) | Per kön (12) | antal | 16 14 0 | |
| Antal företag | Antal företag | Per storlekskategori där antalet anställda (16.11.0) är






  1. | ≤ 10 |

Variabelgrupp

Variabel

Specifikation

Enhet

Definition

av statistik över företagsstrukturer enligt

förordning (EG) nr 2700/98

Riktlinjer

Intäkter

Omsättning

euro

12 11 0

Bidrag (1)

euro

Andra intäkter

euro

Personalkostnader

Löner för anställda (2)

euro

13 31 0

Imputerat värde av obetald arbetskraft (3)

euro

Energikostnader

Energikostnader

euro

20 11 0

SBS 13 11 0

Råvarukostnader

Inköp av fisk och andra råvaror för produktion

euro

SBS 13 11 0

Andra driftskostnader

Andra driftskostnader (4)

euro

SBS 13 11 0

Kapitalkostnader (5)

Avskrivningar av kapital

euro

ENS (6) 6.02.–6.05.

Finansiella kostnader, netto (7)

euro

Extraordinära kostnader, netto

Extraordinära kostnader, netto

euro

Kapitalvärde (8)

Totalt värde av tillgångar

euro

43 30 0

ENS 7.09.–7.24.

Nettoinvesteringar

Nettoinvesteringar (9)

euro

15 11 0

15 21 0

ENS 3.102.–3.111.

Skuld (10)

Skuld

euro

Sysselsättning

Antalet anställda

Per kön

antal

16 11 0

Heltidsekvivalenter enligt nationella regler (11)

Per kön (12)

antal

16 14 0

Antal företag

Antal företag

Per storlekskategori där antalet anställda (16.11.0) är

1.

≤ 10

| 2. | 11–49 |
| --- | --- |

2.

11–49

| 3. | 50–249 |
| --- | --- |

3.

50–249

| 4. | > 250 |
| --- | --- |

4.

> 250

antal

11 11 0

---

(1)  Inbegriper direktstöd. Inbegriper inte sociala förmåner och indirekta stöd.

(2)  Inbegriper socialförsäkringskostnader.

(3)  Medlemsstaten ska redogöra för vald metod i sitt nationella program.

(4)  Förpackningskostnaderna ingår i andra driftskostnader.

(5)  Det ska redogöras för vald metod i det nationella programmet.

(6)  ENS hänvisar till det europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (förordningarna (EG) nr 2223/96 och (EG) nr 1267/2003, Eurostats manual för ENS 95).

(7)  Räntekostnader på kapital. Räntor på nationella femåriga statsobligationer får användas som ett mått på finansiella kostnader.

(8)  Totalt ackumulerat värde av alla nettoinvesteringar i företaget vid årets slut.

(9)  Köp och försäljning av tillgångar under året.

(10)  Vid årets slut.

(11)  Metoden bör överensstämma med undersökningen FISH/2005/14, ”LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p”.

(12)  Frivillig uppgift.

Tillägg XIII

Definition av miljöindikatorer för att mäta fiskets konsekvenser för det marina ekosystemet

| Specifikationskod | Indikator (1) | Definition | Uppgifter som krävs | Precisionsnivå |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Fiskarters bevarandestatus | Indikator på biologisk mångfald som ska användas för att sammanfatta, bedöma och rapportera trender för biologisk mångfald av sårbara fiskarter. | Art, längd och abundans från fiskerioberoende forskningsstudier för relevant marin region. En korrekt rapportering av dessa indikatorer förutsätter att alla arter som ingår i indikatorn identifieras konsekvent och tillförlitligt. Fångster i samband med undersökningar ska sorteras i sin helhet (ingen uppdelning i delprover) för att säkerställa att alla arter som ingår i indikatorn registreras, men det är tillåtet att ta ut delprover för längdmätning om det är motiverat. | Forskningsstudier bör omfatta en så stor del av den marina regionen som möjligt under så lång tid som möjligt. Indikatorn är specifik för undersökningen. Metoderna förutsätter att undersökningarna görs varje år i samma område och med ett standardredskap. |
| 2 | Andelen stor fisk | Indikator på andelen stor fisk efter vikt i gruppen som ger en bild av fisksamhällets storleksstruktur och sammansättning under livscykeln. |
| 3 | Fiskars genomsnittliga maximilängd | Indikator på fisksamhällets sammansättning under livscykeln. |
| 4 | Fiskade fiskarters storlek vid könsmognad | Indikator på eventuella ”genetiska effekter” på en population. | Individuella mätningar av ålder, längd, kön och mognad från fiskerioberoende forskningsstudier för relevant marin region. | Minst 100 individer per ålderskategori, men mer fisk stärker denna indikator. |
| 5 | Fiskeverksamhetens geografiska fördelning | Indikator på fiskeverksamhetens geografiska utbredning. Den bör rapporteras i samband med indikatorn ”aggregering av fiskeverksamhet”. | Uppgifter om position och fartygsregistrering baserade på VMS.
  Ska finnas tillgängliga senast två månader efter det att positionsrapporterna har inkommit med alla positioner kopplade till nivå 6 i indelningen av verksamhetsgrenar (se tillägg IV [1–5]). Detta omfattar inte fartyg kortare än 15 meter. | Företrädesvis positionsrapporter varje halvtimme. |
| 6 | Aggregering av fiskeverksamhet | Indikator på i vilken utsträckning fiskeverksamheten är aggregerad. Den bör rapporteras i samband med indikatorn ”fiskeverksamhetens geografiska fördelning”. |
| 7 | Områden som inte påverkas av mobila bottenredskap | Indikator på havsbottenareal som inte har påverkats av mobila bottenfiskeredskap under det senaste året. Den påverkas av ändringar i den geografiska fördelningen av bottenfiskeverksamhet till följd av kontroller av fångster, kontroller av ansträngning eller tekniska åtgärder (inbegripet skyddade marina områden som inrättats enligt naturvårdslagstiftningen) och av utvecklingen av annan verksamhet som bedrivs av människor och som tränger undan fiskeverksamheten (t.ex. vindkraftparker). |
| 8 | Utkastnivåer för kommersiella arter | Indikator på mängden kommersiella fiskarter som kastas överbord i förhållande till landningarna. | Arter, längd och abundans för fångster och utkast baserat på loggböcker respektive observatörsresor som behandlas var för sig. Uppgifter kopplade till nivå 6 i indelningen av verksamhetsgrenar (se tillägg IV [1–5]). | I enlighet med det här gemenskapsprogrammet för utkast. |
| 9 | Fiskets bränsleeffektivitet | Indikator på förhållandet mellan bränsleförbrukning och värdet av landad fångst. Den ger information om trenderna i de olika fiskenas bränsleeffektivitet. | Landningarnas värde och bränslekostnaderna. Värdet beräknas som produkten av landningar per art och priser. Bränslekostnaden definieras i detta gemenskapsprogram. Indikatorn ska beräknas för varje verksamhetsgren baserat på nivå 6 i indelningen av verksamhetsgrenar (se tillägg IV [1–5]) per region, kvartal och år. | I enlighet med det här gemenskapsprogrammet. |

Specifikationskod

Indikator (1)

Definition

Uppgifter som krävs

Precisionsnivå

1

Fiskarters bevarandestatus

Indikator på biologisk mångfald som ska användas för att sammanfatta, bedöma och rapportera trender för biologisk mångfald av sårbara fiskarter.

Art, längd och abundans från fiskerioberoende forskningsstudier för relevant marin region. En korrekt rapportering av dessa indikatorer förutsätter att alla arter som ingår i indikatorn identifieras konsekvent och tillförlitligt. Fångster i samband med undersökningar ska sorteras i sin helhet (ingen uppdelning i delprover) för att säkerställa att alla arter som ingår i indikatorn registreras, men det är tillåtet att ta ut delprover för längdmätning om det är motiverat.

Forskningsstudier bör omfatta en så stor del av den marina regionen som möjligt under så lång tid som möjligt. Indikatorn är specifik för undersökningen. Metoderna förutsätter att undersökningarna görs varje år i samma område och med ett standardredskap.

2

Andelen stor fisk

Indikator på andelen stor fisk efter vikt i gruppen som ger en bild av fisksamhällets storleksstruktur och sammansättning under livscykeln.

3

Fiskars genomsnittliga maximilängd

Indikator på fisksamhällets sammansättning under livscykeln.

4

Fiskade fiskarters storlek vid könsmognad

Indikator på eventuella ”genetiska effekter” på en population.

Individuella mätningar av ålder, längd, kön och mognad från fiskerioberoende forskningsstudier för relevant marin region.

Minst 100 individer per ålderskategori, men mer fisk stärker denna indikator.

5

Fiskeverksamhetens geografiska fördelning

Indikator på fiskeverksamhetens geografiska utbredning. Den bör rapporteras i samband med indikatorn ”aggregering av fiskeverksamhet”.

Uppgifter om position och fartygsregistrering baserade på VMS.

Ska finnas tillgängliga senast två månader efter det att positionsrapporterna har inkommit med alla positioner kopplade till nivå 6 i indelningen av verksamhetsgrenar (se tillägg IV [1–5]). Detta omfattar inte fartyg kortare än 15 meter.

Företrädesvis positionsrapporter varje halvtimme.

6

Aggregering av fiskeverksamhet

Indikator på i vilken utsträckning fiskeverksamheten är aggregerad. Den bör rapporteras i samband med indikatorn ”fiskeverksamhetens geografiska fördelning”.

7

Områden som inte påverkas av mobila bottenredskap

Indikator på havsbottenareal som inte har påverkats av mobila bottenfiskeredskap under det senaste året. Den påverkas av ändringar i den geografiska fördelningen av bottenfiskeverksamhet till följd av kontroller av fångster, kontroller av ansträngning eller tekniska åtgärder (inbegripet skyddade marina områden som inrättats enligt naturvårdslagstiftningen) och av utvecklingen av annan verksamhet som bedrivs av människor och som tränger undan fiskeverksamheten (t.ex. vindkraftparker).

8

Utkastnivåer för kommersiella arter

Indikator på mängden kommersiella fiskarter som kastas överbord i förhållande till landningarna.

Arter, längd och abundans för fångster och utkast baserat på loggböcker respektive observatörsresor som behandlas var för sig. Uppgifter kopplade till nivå 6 i indelningen av verksamhetsgrenar (se tillägg IV [1–5]).

I enlighet med det här gemenskapsprogrammet för utkast.

9

Fiskets bränsleeffektivitet

Indikator på förhållandet mellan bränsleförbrukning och värdet av landad fångst. Den ger information om trenderna i de olika fiskenas bränsleeffektivitet.

Landningarnas värde och bränslekostnaderna. Värdet beräknas som produkten av landningar per art och priser. Bränslekostnaden definieras i detta gemenskapsprogram. Indikatorn ska beräknas för varje verksamhetsgren baserat på nivå 6 i indelningen av verksamhetsgrenar (se tillägg IV [1–5]) per region, kvartal och år.

I enlighet med det här gemenskapsprogrammet.

---

(1)  Se kommissionens arbetsdokument (SEK 2008/449) för specifikation och beräkning av indikatorer.

---

| 16.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/72

---

BESLUT nr 1/2010 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–SCHWEIZ

av den 28 januari 2010

om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet

(2010/94/EU)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet (1), undertecknat i Bryssel den 22 juli 1972 (nedan kallat avtalet) och ändrat genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (2), undertecknat i Luxemburg den 26 oktober 2004, och protokoll nr 2 till avtalet, särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | För genomförandet av protokoll nr 2 till avtalet har de inhemska referenspriserna fastställts för de avtalsslutande parternas räkning. |
| --- | --- |

(1)

För genomförandet av protokoll nr 2 till avtalet har de inhemska referenspriserna fastställts för de avtalsslutande parternas räkning.

| (2) | De faktiska priserna på råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas har ändrats på de avtalsslutande parternas hemmamarknader. |
| --- | --- |

(2)

De faktiska priserna på råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas har ändrats på de avtalsslutande parternas hemmamarknader.

| (3) | Det är därför nödvändigt att i enlighet med detta uppdatera de referenspriser och belopp som förtecknas i tabell III och tabell IV b i protokoll nr 2. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att i enlighet med detta uppdatera de referenspriser och belopp som förtecknas i tabell III och tabell IV b i protokoll nr 2.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabellerna III och IV b i protokoll nr 2 till avtalet ska ersättas med tabellerna i bilaga I och bilaga II till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 1 februari 2010.

Utfärdat i Bryssel den 28 januari 2010.

På gemensamma kommittén vägnar

Jacques DE WATTEVILLE

Ordförande

---

(1)  EGT L 300, 31.12.1972, s. 191.

1

(2)  EUT L 23, 26.1.2005, s. 19.

2

---

BILAGA I

”TABELL III

EU:s och Schweiz inhemska referenspriser

| Jordbruks-råvaror | Schweiz inhemska referenspris | EU:s inhemska referenspris | Artikel 4.1
  Belopp som tillämpas i Schweiz
  Skillnaden mellan Schweiz och EU:s referenspriser | Artikel 3.3
  Belopp som tillämpas i EU
  Skillnaden mellan Schweiz och EU:s referenspriser |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CHF per 100 kg nettovikt | CHF per 100 kg nettovikt | CHF per 100 kg nettovikt | EUR per 100 kg nettovikt |
| Vanligt vete | 48,35 | 18,28 | 30,05 | 0,00 |
| Durumvete (1) | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Råg | 43,12 | 13,56 | 29,55 | 0,00 |
| Korn | — | — | — | — |
| Majs | — | — | — | — |
| Vanligt vetemjöl | 101,91 | 38,54 | 63,35 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 630,22 | 355,18 | 275,05 | 0,00 |
| Skummjölkspulver | 438,91 | 291,45 | 147,45 | 0,00 |
| Smör | 1 049,06 | 418,47 | 630,60 | 0,00 |
| Vitt socker | — | — | — | — |
| Ägg (2) | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Färsk potatis | 42,70 | 19,69 | 23,00 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter (3) | — | — | 170,00 | 0,00 |

Jordbruks-råvaror

Schweiz inhemska referenspris

EU:s inhemska referenspris

Artikel 4.1

Belopp som tillämpas i Schweiz

Skillnaden mellan Schweiz och EU:s referenspriser

Artikel 3.3

Belopp som tillämpas i EU

Skillnaden mellan Schweiz och EU:s referenspriser

CHF per 100 kg nettovikt

CHF per 100 kg nettovikt

CHF per 100 kg nettovikt

EUR per 100 kg nettovikt

Vanligt vete

48,35

18,28

30,05

0,00

Durumvete (1)

—

—

1,20

0,00

Råg

43,12

13,56

29,55

0,00

Korn

—

—

—

—

Majs

—

—

—

—

Vanligt vetemjöl

101,91

38,54

63,35

0,00

Helmjölkspulver

630,22

355,18

275,05

0,00

Skummjölkspulver

438,91

291,45

147,45

0,00

Smör

1 049,06

418,47

630,60

0,00

Vitt socker

—

—

—

—

Ägg (2)

—

—

38,00

0,00

Färsk potatis

42,70

19,69

23,00

0,00

Vegetabiliska fetter (3)

—

—

170,00

0,00

---

(1)  Prisskillnaden baseras på avgiften för lagerhållning.

1

(2)  Prisskillnaden beror på gränsavgifter på importerade varor enligt schweiziskt tulltaxenummer 0407.0010.

2

(3)  Prisskillnaden beror på gränsavgifter på importerade varor enligt schweiziskt tulltaxenummer 1512.1998.”

3

---

BILAGA II

”TABELL IV

| b) | Följande basbelopp för jordbruksråvaror tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:







  Jordbruksråvaror | Basbelopp som tillämpas på de schweiziska priserna enligt artikel 3.2 | Basbelopp som tillämpas på EU:s priser enligt artikel 4.2 |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF per 100 kg nettovikt | EUR per 100 kg nettovikt |
| Vanligt vete | 26,00 | 0,00 |
| Durumvete | 1,00 | 0,00 |
| Råg | 25,00 | 0,00 |
| Korn | — | — |
| Majs | — | — |
| Vanligt vetemjöl | 54,00 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 234,00 | 0,00 |
| Skummjölkspulver | 125,00 | 0,00 |
| Smör | 536,00 | 0,00 |
| Vitt socker | — | — |
| Ägg | 32,00 | 0,00 |
| Färsk potatis | 20,00 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter | 145,00 | 0,00” |

b)

Följande basbelopp för jordbruksråvaror tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:

Jordbruksråvaror

Basbelopp som tillämpas på de schweiziska priserna enligt artikel 3.2

Basbelopp som tillämpas på EU:s priser enligt artikel 4.2

CHF per 100 kg nettovikt

EUR per 100 kg nettovikt

Vanligt vete

26,00

0,00

Durumvete

1,00

0,00

Råg

25,00

0,00

Korn

—

—

Majs

—

—

Vanligt vetemjöl

54,00

0,00

Helmjölkspulver

234,00

0,00

Skummjölkspulver

125,00

0,00

Smör

536,00

0,00

Vitt socker

—

—

Ägg

32,00

0,00

Färsk potatis

20,00

0,00

Vegetabiliska fetter

145,00

0,00”

---

Rättelser

| 16.2.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 41/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 41/75

---

Rättelse till kommissionens beslut 2010/75/EU av den 5 februari 2010 om ett ekonomiskt bidrag från unionen till ett samordnat övervakningsprogram för förekomst av Listeria monocytogenes i vissa ätfärdiga livsmedel vilket ska genomföras i medlemsstaterna

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 37 av den 10 februari 2010
  )

Publiceringen av beslut 2010/75/EU ska betraktas som ogiltig.

---