# Uradni list L 84/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.084.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 84 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5331. marec 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.084.slv

Uradni list

Evropske unije

L 84

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5331. marec 2010

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta 2010/24/EU z dne 16. marca 2010 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta 2010/24/EU z dne 16. marca 2010 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena Uredba Sveta (EU) št 270/2010 z dne 29. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 452/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske | 13 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 271/2010 z dne 24. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z logotipom ekološke pridelave Evropske unije | 19 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 272/2010 z dne 30. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 972/2006 o določitvi posebnih pravil za uvoz riža basmati in sistemu prehodnega preverjanja za določanje njegovega porekla | 23 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 273/2010 z dne 30. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (
  1
  ) | 25 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 274/2010 z dne 30. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 50 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/192/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 29. marca 2010 o izvzetju odkrivanja in izkoriščanja nafte in plina v Angliji, na Škotskem in v Walesu iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1920)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | 2010/193/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 29. marca 2010 o spremembi Odločbe 2003/135/ES glede načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenja divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v izrednih okoliščinah na nekaterih območjih zveznih dežel Severno Porenje-Vestfalija in Porenje-Pfalz (v Nemčiji)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1931) | 56 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena Uredba Sveta (EU) št 270/2010 z dne 29. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 452/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske

13

*

Uredba Komisije (EU) št. 271/2010 z dne 24. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z logotipom ekološke pridelave Evropske unije

19

*

Uredba Komisije (EU) št. 272/2010 z dne 30. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 972/2006 o določitvi posebnih pravil za uvoz riža basmati in sistemu prehodnega preverjanja za določanje njegovega porekla

23

*

Uredba Komisije (EU) št. 273/2010 z dne 30. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti (
  1
  )

1

25

Uredba Komisije (EU) št. 274/2010 z dne 30. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

50

SKLEPI

2010/192/EU

*

Sklep Komisije z dne 29. marca 2010 o izvzetju odkrivanja in izkoriščanja nafte in plina v Angliji, na Škotskem in v Walesu iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1920)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1920)

1

52

2010/193/EU

*

Sklep Komisije z dne 29. marca 2010 o spremembi Odločbe 2003/135/ES glede načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenja divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v izrednih okoliščinah na nekaterih območjih zveznih dežel Severno Porenje-Vestfalija in Porenje-Pfalz (v Nemčiji)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1931)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1931)

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 31.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/1

---

DIREKTIVA SVETA 2010/24/EU

z dne 16. marca 2010

o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 113 in 115 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vzajemna pomoč med državami članicami pri izterjavi medsebojnih terjatev in terjatev Unije v zvezi z nekaterimi davki in drugimi ukrepi prispeva k pravilnemu delovanju notranjega trga. Zagotavlja fiskalno nevtralnost, državam članicam pa je omogočila, da odstranijo diskriminatorne zaščitne ukrepe v čezmejnih transakcijah, sprejete za preprečevanje goljufij in proračunskih izgub. |
| --- | --- |

(1)

Vzajemna pomoč med državami članicami pri izterjavi medsebojnih terjatev in terjatev Unije v zvezi z nekaterimi davki in drugimi ukrepi prispeva k pravilnemu delovanju notranjega trga. Zagotavlja fiskalno nevtralnost, državam članicam pa je omogočila, da odstranijo diskriminatorne zaščitne ukrepe v čezmejnih transakcijah, sprejete za preprečevanje goljufij in proračunskih izgub.

| (2) | Ureditev vzajemne pomoči pri izterjavah je bila prvič določena v Direktivi Sveta 76/308/EGS z dne 15. marca 1976 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev, ki izhajajo iz poslovanja, ki je del sistema financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, ter iz prelevmanov in carin (3). Navedena direktiva in akti, ki so jo spreminjali, so bili kodificirani z Direktivo Sveta 2008/55/ES z dne 26. maja 2008 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe (4). |
| --- | --- |

(2)

Ureditev vzajemne pomoči pri izterjavah je bila prvič določena v Direktivi Sveta 76/308/EGS z dne 15. marca 1976 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev, ki izhajajo iz poslovanja, ki je del sistema financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, ter iz prelevmanov in carin (3). Navedena direktiva in akti, ki so jo spreminjali, so bili kodificirani z Direktivo Sveta 2008/55/ES z dne 26. maja 2008 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe (4).

| (3) | Medtem ko je bila ta ureditev s približevanjem veljavnih nacionalnih predpisov prvi korak k izboljšanim postopkom izterjave znotraj Unije, se je izkazala za neučinkovito pri izpolnjevanju zahtev notranjega trga, ki se je razvil v zadnjih 30 letih. |
| --- | --- |

(3)

Medtem ko je bila ta ureditev s približevanjem veljavnih nacionalnih predpisov prvi korak k izboljšanim postopkom izterjave znotraj Unije, se je izkazala za neučinkovito pri izpolnjevanju zahtev notranjega trga, ki se je razvil v zadnjih 30 letih.

| (4) | Za večjo zaščito finančnih interesov držav članic in nevtralnosti notranjega trga je treba razširiti področje uporabe vzajemne pomoči pri izterjavi na terjatve v zvezi z davki in carinami, ki še niso zajeti v okviru vzajemne pomoči pri izterjavi, medtem ko mora za obravnavanje povečanega števila zaprosil za pomoč in zagotavljanje boljših rezultatov ta pomoč hkrati postati učinkovitejša in uspešnejša, treba pa je olajšati tudi njeno izvajanje v praksi. Z namenom izpolnitve teh ciljev pa so potrebne pomembne prilagoditve, kajti sama sprememba veljavne Direktive 2008/55/ES ne bi bila zadostna. Navedeno direktivo bi bilo torej treba razveljaviti in nadomestiti z novim pravnim instrumentom, temelječim na dosežkih Direktive 2008/55/ES, ki pa po potrebi določa jasnejša in natančnejša pravila. |
| --- | --- |

(4)

Za večjo zaščito finančnih interesov držav članic in nevtralnosti notranjega trga je treba razširiti področje uporabe vzajemne pomoči pri izterjavi na terjatve v zvezi z davki in carinami, ki še niso zajeti v okviru vzajemne pomoči pri izterjavi, medtem ko mora za obravnavanje povečanega števila zaprosil za pomoč in zagotavljanje boljših rezultatov ta pomoč hkrati postati učinkovitejša in uspešnejša, treba pa je olajšati tudi njeno izvajanje v praksi. Z namenom izpolnitve teh ciljev pa so potrebne pomembne prilagoditve, kajti sama sprememba veljavne Direktive 2008/55/ES ne bi bila zadostna. Navedeno direktivo bi bilo torej treba razveljaviti in nadomestiti z novim pravnim instrumentom, temelječim na dosežkih Direktive 2008/55/ES, ki pa po potrebi določa jasnejša in natančnejša pravila.

| (5) | Jasnejša pravila bi morala spodbujati obsežnejšo izmenjavo podatkov med državami članicami. Prav tako bi morala zagotavljati, da so zajete vse pravne in fizične osebe v Uniji, hkrati pa bodo upoštevala vse večjo raznolikost pravnih ureditev, in sicer ne samo običajnih ureditev, kot so skladi in fundacije, temveč vse nove instrumente, ki jih v državah članicah uvedejo davkoplačevalci. Poleg tega bi morala omogočiti upoštevanje vseh možnih terjatev javnih organov v zvezi z davki, carinami, prelevmani, povračili in intervencijskimi ukrepi, vključno z vsemi denarnimi terjatvami do zadevnega davkoplačevalca ali do tretje strani, ki nadomeščajo prvotno terjatev. Jasnejša pravila so potrebna za boljšo opredelitev pravic in obveznosti vseh zadevnih strani. |
| --- | --- |

(5)

Jasnejša pravila bi morala spodbujati obsežnejšo izmenjavo podatkov med državami članicami. Prav tako bi morala zagotavljati, da so zajete vse pravne in fizične osebe v Uniji, hkrati pa bodo upoštevala vse večjo raznolikost pravnih ureditev, in sicer ne samo običajnih ureditev, kot so skladi in fundacije, temveč vse nove instrumente, ki jih v državah članicah uvedejo davkoplačevalci. Poleg tega bi morala omogočiti upoštevanje vseh možnih terjatev javnih organov v zvezi z davki, carinami, prelevmani, povračili in intervencijskimi ukrepi, vključno z vsemi denarnimi terjatvami do zadevnega davkoplačevalca ali do tretje strani, ki nadomeščajo prvotno terjatev. Jasnejša pravila so potrebna za boljšo opredelitev pravic in obveznosti vseh zadevnih strani.

| (6) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na pristojnost držav članic, da določijo ukrepe izterjave, ki so na voljo v skladu z njihovo notranjo zakonodajo. Vendar je treba zagotoviti, da razlike med nacionalnimi zakoni in pomanjkanje usklajevanja med pristojnimi organi ne ogrozijo celostnega delovanja sistema vzajemne pomoči, ki ga zagotavlja ta direktiva. |
| --- | --- |

(6)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na pristojnost držav članic, da določijo ukrepe izterjave, ki so na voljo v skladu z njihovo notranjo zakonodajo. Vendar je treba zagotoviti, da razlike med nacionalnimi zakoni in pomanjkanje usklajevanja med pristojnimi organi ne ogrozijo celostnega delovanja sistema vzajemne pomoči, ki ga zagotavlja ta direktiva.

| (7) | Vzajemna pomoč lahko vključuje naslednje: zaprošeni organ lahko organu prosilcu priskrbi podatke, ki jih ta potrebuje za izterjavo terjatev, ki izhajajo iz države članice prosilke, in vroči dolžniku vse dokumente v zvezi z zadevnimi terjatvami, ki izhajajo iz države članice prosilke. Na zaprosilo organa prosilca lahko zaprošeni organ tudi izterja terjatve, ki izhajajo iz države članice prosilke, ali sprejme zavarovanje plačila terjatev, da se zagotovi izterjava teh terjatev. |
| --- | --- |

(7)

Vzajemna pomoč lahko vključuje naslednje: zaprošeni organ lahko organu prosilcu priskrbi podatke, ki jih ta potrebuje za izterjavo terjatev, ki izhajajo iz države članice prosilke, in vroči dolžniku vse dokumente v zvezi z zadevnimi terjatvami, ki izhajajo iz države članice prosilke. Na zaprosilo organa prosilca lahko zaprošeni organ tudi izterja terjatve, ki izhajajo iz države članice prosilke, ali sprejme zavarovanje plačila terjatev, da se zagotovi izterjava teh terjatev.

| (8) | S sprejetjem enotnega izvršilnega naslova v zaprošeni državi članici ter s sprejetjem enotnega standardnega obrazca za vročitev aktov in odločb v zvezi s terjatvijo bi rešili težave v zvezi s priznanjem in prevajanjem aktov, ki izvirajo iz druge države članice, saj so te težave glavni vzrok za neučinkovitost sedanjih ureditev pomoči. |
| --- | --- |

(8)

S sprejetjem enotnega izvršilnega naslova v zaprošeni državi članici ter s sprejetjem enotnega standardnega obrazca za vročitev aktov in odločb v zvezi s terjatvijo bi rešili težave v zvezi s priznanjem in prevajanjem aktov, ki izvirajo iz druge države članice, saj so te težave glavni vzrok za neučinkovitost sedanjih ureditev pomoči.

| (9) | Oblikovati bi bilo treba pravno podlago za izmenjavo podatkov brez vnaprejšnjega zaprosila o posebnih davčnih povračilih. Zaradi učinkovitosti bi bilo treba davčnim uradnikom iz držav članic omogočiti tudi prisotnost ali sodelovanje pri administrativnih preiskavah v drugi državi članici. Zagotoviti bi bilo treba tudi bolj neposredno izmenjavo podatkov med službami, da se zagotovi hitrejša in učinkovitejša pomoč. |
| --- | --- |

(9)

Oblikovati bi bilo treba pravno podlago za izmenjavo podatkov brez vnaprejšnjega zaprosila o posebnih davčnih povračilih. Zaradi učinkovitosti bi bilo treba davčnim uradnikom iz držav članic omogočiti tudi prisotnost ali sodelovanje pri administrativnih preiskavah v drugi državi članici. Zagotoviti bi bilo treba tudi bolj neposredno izmenjavo podatkov med službami, da se zagotovi hitrejša in učinkovitejša pomoč.

| (10) | Glede na vedno večjo mobilnost na notranjem trgu in omejitve, ki jih Pogodba ali druga zakonodaja določa v zvezi z zagotovili, za katere lahko zaprosijo davkoplačevalci, ki niso nastanjeni na nacionalnem ozemlju, bi bilo treba povečati možnosti za zaprosila za izterjavo ali zavarovanje plačila terjatev v drugi državi članici. Ker je starost terjatve ključni dejavnik, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da zaprosijo za vzajemno pomoč, čeprav se domači načini izterjave še niso v celoti izkoristili, med drugim, če bi uporaba takšnih postopkov v državi članici prosilki povzročila nesorazmerne težave. |
| --- | --- |

(10)

Glede na vedno večjo mobilnost na notranjem trgu in omejitve, ki jih Pogodba ali druga zakonodaja določa v zvezi z zagotovili, za katere lahko zaprosijo davkoplačevalci, ki niso nastanjeni na nacionalnem ozemlju, bi bilo treba povečati možnosti za zaprosila za izterjavo ali zavarovanje plačila terjatev v drugi državi članici. Ker je starost terjatve ključni dejavnik, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da zaprosijo za vzajemno pomoč, čeprav se domači načini izterjave še niso v celoti izkoristili, med drugim, če bi uporaba takšnih postopkov v državi članici prosilki povzročila nesorazmerne težave.

| (11) | S splošno obveznostjo posredovanja zaprosil in dokumentov v digitalni obliki in po elektronski pošti ter z natančnimi pravili o jezikih, ki jih je treba uporabiti v zaprosilih in dokumentih, bi bilo treba državam članicam omogočiti hitrejše in enostavnejše obravnavanje zaprosil. |
| --- | --- |

(11)

S splošno obveznostjo posredovanja zaprosil in dokumentov v digitalni obliki in po elektronski pošti ter z natančnimi pravili o jezikih, ki jih je treba uporabiti v zaprosilih in dokumentih, bi bilo treba državam članicam omogočiti hitrejše in enostavnejše obravnavanje zaprosil.

| (12) | Med postopkom izterjave v zaprošeni državi članici lahko zadevna oseba izpodbija terjatev, vročitev, ki so jo izvedli organi države članice prosilke, ali njen izvršilni akt. Določiti bi bilo treba, da bi morala zadevna oseba v takšnih primerih sprožiti postopek pri pristojnem organu države članice prosilke in da bi moral zaprošeni organ začasno prekiniti vsak začeti postopek izvršitve – razen če organ prosilec zahteva drugače –, dokler pristojni organ države članice prosilke ne odloči o zadevi. |
| --- | --- |

(12)

Med postopkom izterjave v zaprošeni državi članici lahko zadevna oseba izpodbija terjatev, vročitev, ki so jo izvedli organi države članice prosilke, ali njen izvršilni akt. Določiti bi bilo treba, da bi morala zadevna oseba v takšnih primerih sprožiti postopek pri pristojnem organu države članice prosilke in da bi moral zaprošeni organ začasno prekiniti vsak začeti postopek izvršitve – razen če organ prosilec zahteva drugače –, dokler pristojni organ države članice prosilke ne odloči o zadevi.

| (13) | Da bi države članice spodbudili k namenitvi zadostnih sredstev za izterjavo terjatev drugih držav članic, bi bilo treba zaprošeni državi članici omogočiti, da od dolžnika izterja stroške v zvezi z izterjavo. |
| --- | --- |

(13)

Da bi države članice spodbudili k namenitvi zadostnih sredstev za izterjavo terjatev drugih držav članic, bi bilo treba zaprošeni državi članici omogočiti, da od dolžnika izterja stroške v zvezi z izterjavo.

| (14) | Učinkovitost bi bilo mogoče najbolje doseči tako, da bi lahko zaprošeni organ pri izvrševanju zaprosila za pomoč uporabil pooblastila, ki jih ima v skladu s svojimi nacionalnimi zakoni in ki veljajo za terjatve v zvezi z istimi ali podobnimi davki ali carinami. Če podobni davki ali carine ne obstajajo, bi bil najustreznejši postopek postopek, ki ga zagotavljajo zakoni zaprošene države članice in ki veljajo za terjatve v zvezi z davkom na osebne prejemke. Ta uporaba nacionalne zakonodaje na splošno ne bi smela veljati v zvezi s preferencami, ki veljajo za terjatve, ki izhajajo iz zaprošene države članice. Omogočiti pa bi bilo treba razširitev preferenc na terjatve drugih držav članic, ki temeljijo na sporazumu med zadevnimi državami članicami. |
| --- | --- |

(14)

Učinkovitost bi bilo mogoče najbolje doseči tako, da bi lahko zaprošeni organ pri izvrševanju zaprosila za pomoč uporabil pooblastila, ki jih ima v skladu s svojimi nacionalnimi zakoni in ki veljajo za terjatve v zvezi z istimi ali podobnimi davki ali carinami. Če podobni davki ali carine ne obstajajo, bi bil najustreznejši postopek postopek, ki ga zagotavljajo zakoni zaprošene države članice in ki veljajo za terjatve v zvezi z davkom na osebne prejemke. Ta uporaba nacionalne zakonodaje na splošno ne bi smela veljati v zvezi s preferencami, ki veljajo za terjatve, ki izhajajo iz zaprošene države članice. Omogočiti pa bi bilo treba razširitev preferenc na terjatve drugih držav članic, ki temeljijo na sporazumu med zadevnimi državami članicami.

| (15) | V zvezi z vprašanji o zastaranju je treba obstoječa pravila poenostaviti tako, da se zadržanje, pretrganje ali podaljšanje zastaralnih rokov na splošno določi v skladu z veljavnimi zakoni v zaprošeni državi članici, razen kadar zadržanje, pretrganje ali podaljšanje zastaralnih rokov ni mogoče v skladu z veljavnimi zakoni v zadevni državi. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi z vprašanji o zastaranju je treba obstoječa pravila poenostaviti tako, da se zadržanje, pretrganje ali podaljšanje zastaralnih rokov na splošno določi v skladu z veljavnimi zakoni v zaprošeni državi članici, razen kadar zadržanje, pretrganje ali podaljšanje zastaralnih rokov ni mogoče v skladu z veljavnimi zakoni v zadevni državi.

| (16) | Zaradi učinkovitosti je treba omogočiti, da se podatki, posredovani v okviru vzajemne pomoči, lahko uporabijo v državi članici, ki podatke prejme, za druge namene kakor so določeni v tej direktivi, če je to dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki zagotovi podatke, kot tudi države članice, ki jih prejme. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi učinkovitosti je treba omogočiti, da se podatki, posredovani v okviru vzajemne pomoči, lahko uporabijo v državi članici, ki podatke prejme, za druge namene kakor so določeni v tej direktivi, če je to dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki zagotovi podatke, kot tudi države članice, ki jih prejme.

| (17) | Direktiva ne bi smela preprečevati izpolnjevanja obveznosti zagotavljanja širše pomoči, ki izhajajo iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov. |
| --- | --- |

(17)

Direktiva ne bi smela preprečevati izpolnjevanja obveznosti zagotavljanja širše pomoči, ki izhajajo iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov.

| (18) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(18)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (19) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Unije pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

| (20) | Ker ciljev te direktive, to je zagotovitve enotnega sistema pomoči pri izterjavi na notranjem trgu, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker te cilje zaradi potrebne enotnosti, učinkovitosti in uspešnosti lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(20)

Ker ciljev te direktive, to je zagotovitve enotnega sistema pomoči pri izterjavi na notranjem trgu, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker te cilje zaradi potrebne enotnosti, učinkovitosti in uspešnosti lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev.

| (21) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(21)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva določa pravila, v skladu s katerimi morajo države članice v državi članici zagotoviti pomoč pri izterjavi vseh terjatev iz člena 2, nastalih v drugi državi članici.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za terjatve v zvezi z:

| (a) | vsemi davki in carinami, ki jih obračuna država članica ali se obračunajo v njenem imenu ali jih obračunajo njeni teritorialni ali upravni pododdelki, vključno z lokalnimi organi, ali ki se obračunajo v imenu Unije; |
| --- | --- |

(a)

vsemi davki in carinami, ki jih obračuna država članica ali se obračunajo v njenem imenu ali jih obračunajo njeni teritorialni ali upravni pododdelki, vključno z lokalnimi organi, ali ki se obračunajo v imenu Unije;

| (b) | povračili, intervencijskimi in drugimi ukrepi, ki so del sistema popolnega ali delnega financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), vključno z zneski, ki bodo pobrani v zvezi s temi ukrepi; |
| --- | --- |

(b)

povračili, intervencijskimi in drugimi ukrepi, ki so del sistema popolnega ali delnega financiranja Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), vključno z zneski, ki bodo pobrani v zvezi s temi ukrepi;

| (c) | prelevmani in drugimi carinami, predvidenimi v okviru skupne ureditve trga v sektorju sladkorja. |
| --- | --- |

(c)

prelevmani in drugimi carinami, predvidenimi v okviru skupne ureditve trga v sektorju sladkorja.

2.   Področje uporabe te direktive vključuje:

| (a) | upravne kazni, globe, pristojbine in dodatne dajatve, ki so povezane s terjatvami, za katere se lahko zaprosi vzajemna pomoč v skladu z odstavkom 1, in ki jih naložijo upravni organi, pristojni za obračun zadevnih davkov ali carin ali za izvajanje administrativnih preiskav v zvezi z njimi, ali ki jih potrdijo upravni ali sodni organi na zahtevo navedenih upravnih organov; |
| --- | --- |

(a)

upravne kazni, globe, pristojbine in dodatne dajatve, ki so povezane s terjatvami, za katere se lahko zaprosi vzajemna pomoč v skladu z odstavkom 1, in ki jih naložijo upravni organi, pristojni za obračun zadevnih davkov ali carin ali za izvajanje administrativnih preiskav v zvezi z njimi, ali ki jih potrdijo upravni ali sodni organi na zahtevo navedenih upravnih organov;

| (b) | pristojbine za potrdila in podobne dokumente, izdane v zvezi z upravnimi postopki, ki se nanašajo na davke ali carine; |
| --- | --- |

(b)

pristojbine za potrdila in podobne dokumente, izdane v zvezi z upravnimi postopki, ki se nanašajo na davke ali carine;

| (c) | obresti in stroške, povezane s terjatvami, za katere se lahko zaprosi vzajemna pomoč v skladu z odstavkom 1 ali točko (a) ali (b) tega odstavka; |
| --- | --- |

(c)

obresti in stroške, povezane s terjatvami, za katere se lahko zaprosi vzajemna pomoč v skladu z odstavkom 1 ali točko (a) ali (b) tega odstavka;

3.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | obvezne prispevke za socialno varnost, ki se plačujejo državi članici ali pododdelku države članice ali ustanovam za socialno varnost, ustanovljenim v skladu z javnim pravom; |
| --- | --- |

(a)

obvezne prispevke za socialno varnost, ki se plačujejo državi članici ali pododdelku države članice ali ustanovam za socialno varnost, ustanovljenim v skladu z javnim pravom;

| (b) | pristojbine, ki niso navedene v odstavku 2; |
| --- | --- |

(b)

pristojbine, ki niso navedene v odstavku 2;

| (c) | dajatve pogodbene narave, kot je plačilo za javne storitve; |
| --- | --- |

(c)

dajatve pogodbene narave, kot je plačilo za javne storitve;

| (d) | kazni za kazniva dejanja, naložene na podlagi javnega pregona, ali druge kazni za kazniva dejanja, ki niso zajete v točki (a) odstavka 2. |
| --- | --- |

(d)

kazni za kazniva dejanja, naložene na podlagi javnega pregona, ali druge kazni za kazniva dejanja, ki niso zajete v točki (a) odstavka 2.

Člen 3

Opredelitve pojmov

Za namene te direktive:

| (a) | „organ prosilec“ pomeni centralni urad za zvezo, urad za zvezo ali službo za zvezo v državi članici, ki vloži zaprosilo za pomoč v zvezi s terjatvijo iz člena 2; |
| --- | --- |

(a)

„organ prosilec“ pomeni centralni urad za zvezo, urad za zvezo ali službo za zvezo v državi članici, ki vloži zaprosilo za pomoč v zvezi s terjatvijo iz člena 2;

| (b) | „zaprošeni organ“ pomeni centralni urad za zvezo, urad za zvezo ali službo za zvezo v državi članici, kateri je predloženo zaprosilo za pomoč; |
| --- | --- |

(b)

„zaprošeni organ“ pomeni centralni urad za zvezo, urad za zvezo ali službo za zvezo v državi članici, kateri je predloženo zaprosilo za pomoč;

| (c) | „oseba“ pomeni:






  (i) | fizično osebo; |
| --- | --- | --- |

(c)

„oseba“ pomeni:

(i)

fizično osebo;

| (ii) | pravno osebo; |
| --- | --- |

(ii)

pravno osebo;

| (iii) | kadar veljavna zakonodaja tako določa, združenje oseb, ki jim je priznana sposobnost, da opravljajo pravna dejanja, vendar nimajo pravnega statusa pravne osebe, ali |
| --- | --- |

(iii)

kadar veljavna zakonodaja tako določa, združenje oseb, ki jim je priznana sposobnost, da opravljajo pravna dejanja, vendar nimajo pravnega statusa pravne osebe, ali

| (iv) | vse druge pravne ureditve kakršne koli narave in oblike, bodisi pravne osebe ali ne, ki imajo v lasti ali upravljajo sredstva, ki so, vključno s prihodki, ki iz njih izhajajo, predmet katerih koli davkov, za katere velja ta direktiva; |
| --- | --- |

(iv)

vse druge pravne ureditve kakršne koli narave in oblike, bodisi pravne osebe ali ne, ki imajo v lasti ali upravljajo sredstva, ki so, vključno s prihodki, ki iz njih izhajajo, predmet katerih koli davkov, za katere velja ta direktiva;

| (d) | „prek elektronskih sredstev“ pomeni uporabo elektronske opreme za obdelavo (vključno z digitalno zgostitvijo) in shranjevanje podatkov ter uporabo žic, radijskega prenosa, optičnih tehnologij in drugih elektromagnetnih sredstev; |
| --- | --- |

(d)

„prek elektronskih sredstev“ pomeni uporabo elektronske opreme za obdelavo (vključno z digitalno zgostitvijo) in shranjevanje podatkov ter uporabo žic, radijskega prenosa, optičnih tehnologij in drugih elektromagnetnih sredstev;

| (e) | „omrežje CCN“ pomeni skupno platformo, ki temelji na skupnem komunikacijskem omrežju (CCN), ki ga je razvila Unija za zagotavljanje vseh prenosov prek elektronskih sredstev med pristojnimi organi na področju carin in obdavčevanja. |
| --- | --- |

(e)

„omrežje CCN“ pomeni skupno platformo, ki temelji na skupnem komunikacijskem omrežju (CCN), ki ga je razvila Unija za zagotavljanje vseh prenosov prek elektronskih sredstev med pristojnimi organi na področju carin in obdavčevanja.

Člen 4

Organizacija

1.   Vsaka država članica do 20. maja 2010 obvesti Komisijo o svojem(-ih) pristojnem(-ih) organu(-ih) (v nadaljnjem besedilu: pristojni organ) za namene te direktive; Komisijo prav tako nemudoma obvesti o spremembah v zvezi s tem.

Komisija da prejete informacije na voljo drugim državam članicam in objavi seznam pristojnih organov držav članic v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Pristojni organ imenuje centralni urad za zvezo, katerega glavna odgovornost so stiki z drugimi državami članicami na področju vzajemne pomoči, ki jo ureja ta direktiva.

Centralni urad za zvezo se lahko imenuje tudi kot pristojni organ za stike s Komisijo.

3.   Pristojni organ vsake države članice lahko imenuje urade za zvezo, ki so odgovorni za stike z drugimi državami članicami na področju vzajemne pomoči v zvezi z eno ali več posebnimi vrstami ali kategorijami davkov in carin iz člena 2.

4.   Pristojni organ vsake države članice lahko imenuje urade, ki niso centralni urad za zvezo ali uradi za zvezo, in sicer kot službe za zvezo. Službe za zvezo v skladu s to direktivo zaprosijo za vzajemno pomoč ali jo zagotavljajo v zvezi s svojo posebno ozemeljsko pristojnostjo ali specializirano operativno odgovornostjo.

5.   Če urad za zvezo ali služba za zvezo prejme zaprosilo za vzajemno pomoč, za katero je potrebno ukrepanje zunaj pristojnosti, ki so mu dodeljene, zaprosilo nemudoma posreduje pristojnemu organu ali službi, če sta znana, ali centralnemu uradu za zvezo in o tem obvesti organ prosilec.

6.   Pristojni organ vsake države članice obvesti Komisijo o svojem centralnem uradu za zvezo in vseh uradih za zvezo ali službah za zvezo, ki jih je imenoval. Komisija da prejete informacije na voljo državam članicam.

7.   Vsa komunikacija se opravi s strani centralnega urada za zvezo, v njegovem imenu ali v dogovoru z njim, kar je odvisno od posameznega primera; ta urad zagotovi tudi njeno učinkovitost.

POGLAVJE II

IZMENJAVA PODATKOV

Člen 5

Zaprosilo za pridobitev podatkov

1.   Na zaprosilo organa prosilca mu zaprošeni organ priskrbi vse podatke, ki so za organ prosilec predvidoma pomembni v zvezi z izterjavo terjatev iz člena 2.

Za namene zagotavljanja teh podatkov zaprošeni organ poskrbi za izvedbo vseh administrativnih preiskav, ki so potrebne za njihovo pridobitev.

2.   Zaprošenemu organu ni treba predložiti podatkov:

| (a) | ki jih ne bi mogel pridobiti za namene izterjave podobnih terjatev, nastalih v zaprošeni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

ki jih ne bi mogel pridobiti za namene izterjave podobnih terjatev, nastalih v zaprošeni državi članici;

| (b) | ki bi razkrili poslovno, industrijsko ali poklicno skrivnost; |
| --- | --- |

(b)

ki bi razkrili poslovno, industrijsko ali poklicno skrivnost;

| (c) | katerih razkritje bi lahko ogrozilo varnost ali javni red v zaprošeni državi članici. |
| --- | --- |

(c)

katerih razkritje bi lahko ogrozilo varnost ali javni red v zaprošeni državi članici.

3.   V nobenem primeru se odstavek 2 ne razlaga, kot da dopušča, da zaprošeni organ države članice zavrne zagotovitev podatkov le zato, ker te podatke hrani banka, druga finančna institucija, pooblaščeni zastopnik ali oseba, ki deluje v agenciji ali kot zastopnik, ali ker zadevajo lastniško udeležbo osebe.

4.   Zaprošeni organ obvesti organ prosilec o razlogih za zavrnitev zaprosila za pridobitev podatkov.

Člen 6

Izmenjava podatkov brez vnaprejšnjega zaprosila

Če se povračilo davkov ali carin, razen davka na dodano vrednost, izplača osebi, ki ima sedež ali je rezident v drugi državi članici, država članica, iz katere naj bi se povračilo izplačalo, o tem lahko obvesti državo članico sedeža ali rezidentstva.

Člen 7

Prisotnost v upravnih uradih in sodelovanje pri administrativnih preiskavah

1.   Po dogovoru med organom prosilcem in zaprošenim organom ter v skladu z ureditvijo, ki jo določi zaprošeni organ, so lahko uradniki, ki jih pooblasti organ prosilec, zaradi spodbujanja vzajemne pomoči iz te direktive:

| (a) | prisotni v uradih, kjer upravni organi zaprošene države članice opravljajo svoje naloge; |
| --- | --- |

(a)

prisotni v uradih, kjer upravni organi zaprošene države članice opravljajo svoje naloge;

| (b) | prisotni med administrativnimi preiskavami, ki se izvajajo na ozemlju zaprošene države članice; |
| --- | --- |

(b)

prisotni med administrativnimi preiskavami, ki se izvajajo na ozemlju zaprošene države članice;

| (c) | pomagajo pristojnim uradnikom zaprošene države članice med sodnim postopkom v tej državi članici. |
| --- | --- |

(c)

pomagajo pristojnim uradnikom zaprošene države članice med sodnim postopkom v tej državi članici.

2.   Če veljavna zakonodaja zaprošene države članice dopušča, se lahko v dogovoru iz točke (b) odstavka 1 določi, da lahko uradniki države članice prosilke s posamezniki opravijo razgovor in pregledajo dokumentacijo.

3.   Uradniki, ki jih pooblasti organ prosilec in ki uporabljajo možnosti iz odstavkov 1 in 2, morajo biti vedno sposobni predložiti pisno pooblastilo, v katerem je navedeno njihovo celotno ime in uradni položaj.

POGLAVJE III

POMOČ PRI VROČITVI DOKUMENTOV

Člen 8

Zaprosilo za vročitev nekaterih dokumentov v zvezi s terjatvami

1.   Na zaprosilo organa prosilca zaprošeni organ vroči naslovniku vse dokumente, tudi sodne, ki izvirajo iz države članice prosilke in se nanašajo na terjatev iz člena 2 ali na njeno izterjavo.

Zaprosilu za vročitev se priloži standardni obrazec, ki vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | ime in priimek, naslov in druge ustrezne podatke za identifikacijo naslovnika; |
| --- | --- |

(a)

ime in priimek, naslov in druge ustrezne podatke za identifikacijo naslovnika;

| (b) | namen vročitve in časovni okvir za izvedbo vročitve; |
| --- | --- |

(b)

namen vročitve in časovni okvir za izvedbo vročitve;

| (c) | opis priloženega dokumenta ter vrsto in znesek zadevne terjatve; |
| --- | --- |

(c)

opis priloženega dokumenta ter vrsto in znesek zadevne terjatve;

| (d) | naziv, naslov in druge kontaktne podatke;






  (i) | službe, pristojne za priloženi dokument in, če je ta drugačen; |
| --- | --- | --- |

(d)

naziv, naslov in druge kontaktne podatke;

(i)

službe, pristojne za priloženi dokument in, če je ta drugačen;

| (ii) | službe, kjer se lahko pridobijo nadaljnji podatki o vročenem dokumentu ali o možnostih izpodbijanja obveznosti plačila. |
| --- | --- |

(ii)

službe, kjer se lahko pridobijo nadaljnji podatki o vročenem dokumentu ali o možnostih izpodbijanja obveznosti plačila.

2.   Organ prosilec zaprosi za vročitev v skladu s tem členom le, če v skladu s predpisi, ki veljajo za vročanje zadevnih dokumentov v državi članici prosilki, vročitve ne more izvesti ali če bi taka vročitev povzročila nesorazmerne težave.

3.   Zaprošeni organ takoj obvesti organ prosilec o vseh ukrepih, sprejetih v zvezi z njegovim zaprosilom za vročitev, zlasti pa mu sporoči datum vročitve dokumenta naslovniku.

Člen 9

Načini vročitve

1.   Zaprošeni organ zagotovi, da se vročitev v zaprošeni državi članici izvede v skladu z nacionalnimi zakoni, predpisi in upravnimi praksami, ki veljajo v zaprošeni državi članici.

2.   Odstavek 1 ne posega v druge oblike vročitve, ki jih izvede pristojni organ države članice prosilke v skladu s pravili, ki veljajo v zadevni državi članici.

Pristojni organ v državi članici prosilki lahko vsak dokument vroči neposredno s priporočeno ali elektronsko pošto osebi na ozemlju druge države članice.

POGLAVJE IV

IZTERJAVA ALI ZAVAROVANJE PLAČILA TERJATEV

Člen 10

Zaprosilo za izterjavo

1.   Na zaprosilo organa prosilca zaprošeni organ izterja terjatve, na katere se nanaša izvršilni naslov v državi članici prosilki.

2.   Takoj, ko organ prosilec izve za kakršne koli pomembne podatke v zvezi z zadevo, na katero se nanaša zaprosilo za izterjavo, jih posreduje zaprošenemu organu.

Člen 11

Pogoji v zvezi z zaprosilom za izterjavo

1.   Organ prosilec zaprosila za izterjavo ne more predložiti, če in dokler se terjatev in/ali izvršilni naslov v državi članici prosilki izpodbija, razen v primerih, v katerih se uporablja tretji pododstavek člena 14(4).

2.   Preden organ prosilec predloži zaprosilo za izterjavo, mora uporabiti ustrezne postopke za izterjavo, ki so na voljo v državi članici prosilki, razen v naslednjih primerih:

| (a) | kadar je očitno, da v državi članici prosilki ni sredstev, ki bi jih lahko izterjali, ali da takšni postopki ne bodo zagotovili plačila terjatve v celoti, in organ države prosilke razpolaga s posebnimi podatki, v skladu s katerimi ima zadevna oseba sredstva v zaprošeni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

kadar je očitno, da v državi članici prosilki ni sredstev, ki bi jih lahko izterjali, ali da takšni postopki ne bodo zagotovili plačila terjatve v celoti, in organ države prosilke razpolaga s posebnimi podatki, v skladu s katerimi ima zadevna oseba sredstva v zaprošeni državi članici;

| (b) | če bi uporaba takšnih postopkov v državi članici prosilki povzročila nesorazmerne težave. |
| --- | --- |

(b)

če bi uporaba takšnih postopkov v državi članici prosilki povzročila nesorazmerne težave.

Člen 12

Izvršilni naslov v zaprošeni državi članici in drugi spremni dokumenti

1.   Vsako zaprosilo za izterjavo spremlja enotni izvršilni naslov v zaprošeni državi članici.

Ta enotni izvršilni naslov v zaprošeni državi članici odraža precejšnjo vsebino prvotnega izvršilnega naslova in je edina osnova za izterjavo ali zavarovanje plačila terjatev v zaprošeni državi članici. Zanj se v zadevni državi članici ne zahteva nikakršna listina o priznanju, dopolnitvi ali nadomestitvi.

Enotni izvršilni naslov vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | podatke za identifikacijo prvotnega izvršilnega naslova, opis terjatve, vključno z njeno naravo, obdobje, ki ga terjatev zajema, vse datume, ki so pomembni za postopek izvršitve, ter znesek terjatve in njene sestavne dele, kot so glavnica, nastale obresti itd.; |
| --- | --- |

(a)

podatke za identifikacijo prvotnega izvršilnega naslova, opis terjatve, vključno z njeno naravo, obdobje, ki ga terjatev zajema, vse datume, ki so pomembni za postopek izvršitve, ter znesek terjatve in njene sestavne dele, kot so glavnica, nastale obresti itd.;

| (b) | ime in priimek ter druge ustrezne podatke za identifikacijo dolžnika; |
| --- | --- |

(b)

ime in priimek ter druge ustrezne podatke za identifikacijo dolžnika;

| (c) | naziv, naslov in druge kontaktne podatke:






  (i) | službe, pristojne za oceno terjatve, in, če ta ni ista; |
| --- | --- | --- |

(c)

naziv, naslov in druge kontaktne podatke:

(i)

službe, pristojne za oceno terjatve, in, če ta ni ista;

| (ii) | službe, kjer se lahko pridobijo nadaljnji podatki o terjatvi ali možnosti izpodbijanja obveznosti plačila. |
| --- | --- |

(ii)

službe, kjer se lahko pridobijo nadaljnji podatki o terjatvi ali možnosti izpodbijanja obveznosti plačila.

2.   Zaprosilu za izterjavo terjatve se lahko priložijo drugi dokumenti v zvezi s terjatvijo, ki so bili izdani v državi članici prosilki.

Člen 13

Izvrševanje zaprosila za izterjavo

1.   Za namene izterjave v zaprošeni državi članici se vsaka terjatev, za katero je bilo predloženo zaprosilo za izterjavo, obravnava kot terjatev zaprošene države članice, razen če ta direktiva določa drugače. Zaprošeni organ uporabi pooblastila in postopke, ki so določeni v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi zaprošene države članice za terjatve v zvezi z istimi – ali v odsotnosti istih – v zvezi s podobnimi davki ali carinami, razen če ta direktiva določa drugače.

Če zaprošeni organ meni, da se na njegovem ozemlju ne zaračunavajo isti ali podobni davki ali carine, uporabi pooblastila in postopke, ki so določeni v skladu z zakoni in drugimi predpisi zaprošene države članice za terjatve v zvezi z davkom na osebne prejemke, razen če ta direktiva določa drugače.

Zaprošena država članica drugim državam članicam ni dolžna odobriti preferenc pri terjatvah, ki veljajo za podobne terjatve, ki izvirajo iz te države članice, razen če je med državama članicama to drugače dogovorjeno oziroma določeno z zakonom zaprošene države članice. Država članica, ki drugi državi članici odobri preference pri terjatvah, ne sme zavrniti odobritve enakih preferenc pri enakih ali podobnih terjatvah drugih držav članic in pod enakimi pogoji.

Zaprošena država članica izterja terjatve v svoji valuti.

2.   Zaprošeni organ z vso potrebno skrbnostjo obvesti organ prosilec o vseh ukrepih, ki jih je sprejel v zvezi z zaprosilom za izterjavo.

3.   Zaprošeni organ od datuma prejema zaprosila za izterjavo zaračunava zamudne obresti v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki veljajo v zaprošeni državi članici.

4.   Kadar zakoni ali drugi predpisi v zaprošeni državi članici to omogočajo, lahko zaprošeni organ določi dolžniku rok za plačilo ali odobri odplačilo na obroke in lahko za to zaračuna ustrezne obresti. Potem o tem obvesti organ prosilec.

5.   Zaprošeni organ brez poseganja v člen 20(1) organu prosilcu nakaže izterjane zneske in obresti iz odstavkov 3 in 4 tega člena.

Člen 14

Spori

1.   Spori v zvezi s terjatvijo, prvotnim izvršilnim naslovom v državi članici prosilki ali enotnim izvršilnim naslovom v zaprošeni državi članici in spori v zvezi z veljavnostjo vročitve, ki jo izvede pristojni organ države članice prosilke, spadajo v okvir pristojnosti pristojnih organov države članice prosilke. Če med postopkom izterjave zainteresirana stranka izpodbija terjatev, prvotni izvršilni naslov v državi članici prosilki ali enotni izvršilni naslov v zaprošeni državi članici, zaprošeni organ to stranko obvesti, da mora tako pravno sredstvo predložiti pristojnemu organu države članice prosilke v skladu z veljavnimi zakoni v zadevni državi.

2.   Spori v zvezi s postopki izvršbe v zaprošeni državi članici ali spori, ki zadevajo veljavnost vročitve s strani pristojnega organa zaprošene države članice, se predložijo pristojnemu organu zadevne države članice v skladu z njenimi zakoni in predpisi.

3.   Če se pravno sredstvo iz odstavka 1 predloži pristojnemu organu države članice prosilke, organ prosilec o tem obvesti zaprošeni organ ter navede obseg, v katerem se terjatev ne izpodbija.

4.   Ko zaprošeni organ od organa prosilca ali od zainteresirane stranke prejme obvestilo iz odstavka 3, takoj prekine izvršilni postopek v zvezi z izpodbijanim delom terjatve, dokler organ, pristojen za zadevo, ne sprejme odločitve, razen če organ prosilec zahteva drugače v skladu s tretjim pododstavkom tega odstavka.

Na zaprosilo organa prosilca ali če zaprošeni organ iz kakršnega koli razloga meni, da je to potrebno, in brez poseganja v člen 16, lahko zaprošeni organ sprejme zavarovanje plačila terjatev za zagotovitev izterjave, če to omogočajo veljavni zakoni ali predpisi v zaprošeni državi članici.

Organ prosilec lahko v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi države članice prosilke od zaprošenega organa zahteva, naj izterja izpodbijano terjatev ali izpodbijani del terjatve, če to omogočajo zadevni veljavni zakoni in drugi predpisi zaprošene države članice. Vse takšne zahteve morajo biti utemeljene. Če je pozneje izid izpodbijanja ugoden za dolžnika, mora organ prosilec vrniti vse izterjane zneske, skupaj z ustreznim povračilom, v skladu z zakonodajo, veljavno v zaprošeni državi članici.

Če so pristojni organi države članice prosilke ali zaprošene države članice začeli postopek medsebojnega dogovora, pri čemer lahko izid postopka vpliva na terjatev, za katero se je zaprosila pomoč, se ukrepi izterjave zadržijo ali ustavijo, dokler postopek ni zaključen, razen če gre za nujen primer zaradi goljufije ali plačilne nesposobnosti. Če se ukrepi izterjave zadržijo ali ustavijo, se uporablja drugi pododstavek.

Člen 15

Sprememba ali umik zaprosila za pomoč pri izterjavi

1.   Organ prosilec takoj obvesti zaprošeni organ o naknadnih spremembah svojega zaprosila za izterjavo ali o umiku svojega zaprosila, pri čemer navede vzroke za spremembo ali umik.

2.   Če je sprememba zaprosila posledica sklepa pristojnega organa iz člena 14(1), organ prosilec sporoči ta sklep skupaj s spremenjenim enotnim izvršilnim naslovom v zaprošeni državi članici. Zaprošeni organ nato na podlagi spremenjenega izvršilnega naslova nadaljuje nadaljnje ukrepe izterjave.

Ukrepi izterjave ali zavarovanje plačila terjatev, ki so že bili sprejeti na podlagi izvirnega enotnega izvršilnega naslova v zaprošeni državi članici, se lahko nadaljujejo na podlagi spremenjenega izvršilnega naslova, razen če je bila sprememba zaprosila potrebna zaradi neveljavnosti prvotnega izvršilnega naslova v državi članici prosilki ali izvirnega izvršilnega naslova v zaprošeni državi članici.

Za spremenjeni izvršilni naslov se uporabljata člena 12 in 14.

Člen 16

Zaprosilo za zavarovanje plačila terjatev

1.   Na zaprosilo organa prosilca zaprošeni organ v skladu z upravnimi praksami in če to omogoča nacionalna zakonodaja, izvrši zavarovanje plačila terjatev za zagotovitev izterjave, če je terjatev ali izvršilni naslov v državi članici prosilki izpodbijan, ko je bilo podano zaprosilo, ali če za terjatev v državi članici prosilki še ni bil izdan izvršilni naslov, pod pogojem, da je zavarovanje plačila terjatev v podobnem primeru možno tudi na podlagi nacionalne zakonodaje, predpisov in upravne prakse države članice prosilke.

Dokument za zavarovanje plačila terjatev, s pripravo katerega se omogoči zavarovanje plačila terjatev v državi članici prosilki in ki zadeva terjatev, za katero se predloži zaprosilo za morebitno pomoč pri izterjavi, se priloži zaprosilu za zavarovanje plačila terjatev v zaprošeni državi članici. Za ta dokument se v zaprošeni državi članici ne zahteva nikakršna listina o priznanju, dopolnitvi ali nadomestitvi.

2.   Zaprosilu za zavarovanje plačila terjatev se lahko priložijo drugi dokumenti v zvezi s terjatvijo, ki so bili izdani v državi članici prosilki.

Člen 17

Pravila v zvezi z zaprosilom za zavarovanje plačila terjatev

Za izvajanje člena 16 se smiselno uporabljajo člen 10(2), člen 13(1) in (2) ter člena 14 in 15.

Člen 18

Omejitve v zvezi z obveznostmi zaprošenega organa

1.   Zaprošenemu organu ni treba zagotoviti pomoči iz členov 10 do 16, če bi izterjava terjatve v zaprošeni državi članici zaradi položaja dolžnika povzročila resne gospodarske ali socialne težave, če zakoni in drugi predpisi, veljavni v tej državi članici, dovoljujejo takšno izjemo pri nacionalnih terjatvah.

2.   Zaprošenemu organu ni treba zagotoviti pomoči iz člena 5 in členov 7 do 16, če se začetno zaprosilo za pomoč iz členov 5, 7, 8, 10 ali 16 nanaša na terjatve, stare več kot pet let, šteto od datuma zapadlosti terjatve v državi članici prosilki do datuma začetnega zaprosila za pomoč.

Vendar se v primerih, v katerih se terjatev ali prvotni izvršilni naslov za izterjavo v državi članici prosilki izpodbijata, šteje, da se petletno obdobje začne takrat, ko je v državi članici prosilki ugotovljeno, da terjatve ali izvršilnega naslova za izterjavo ni več mogoče izpodbijati.

Poleg tega se v primerih, v katerih pristojni organi države članice prosilke odobrijo odložitev plačila ali shemo obročnega odplačevanja, šteje, da se petletno obdobje začne takrat, ko se v celoti izteče plačilni rok.

Vendar pa v takšnih primerih zaprošenemu organu ni treba zagotoviti pomoči v zvezi s terjatvami, starimi več kot deset let, šteto od datuma zapadlosti terjatve v državi članici prosilki.

3.   Državi članici ni treba zagotoviti pomoči, če skupni znesek terjatev iz te direktive, za katere je vloženo zaprosilo za pomoč, znaša manj kot 1 500 EUR.

4.   Zaprošeni organ obvesti organ prosilec o razlogih za zavrnitev zaprosila za pomoč.

Člen 19

Vprašanja o zastaranju

1.   Glede zastaralnih rokov se uporabljajo izključno predpisi, ki veljajo v državi članici prosilki.

2.   V zvezi z zadržanjem, pretrganjem ali podaljšanjem zastaralnih rokov se šteje, da imajo kakršni koli ukrepi, ki jih pri izterjavi terjatev sprejme zaprošeni organ ali ki so sprejeti v imenu tega organa v skladu z zaprosilom za pomoč in ki imajo učinek zadržanja, pretrganja ali podaljšanja zastaralnega roka v skladu z veljavnimi zakoni v zaprošeni državi članici, enak učinek v državi članici prosilki, če je predviden ustrezen učinek v skladu z veljavnimi zakoni v državi članici prosilki.

Če zadržanje, pretrganje ali podaljšanje zastaralnega roka ni mogoče v skladu z veljavnimi zakoni zaprošene države članice, se kakršni koli ukrepi, ki jih pri izterjavi terjatev sprejme zaprošeni organ ali so sprejeti v imenu tega organa v skladu z zaprosilom za pomoč in ki bi imeli učinek zadržanja, pretrganja ali podaljšanja zastaralnega roka v skladu z veljavnimi zakoni v državi članici prosilki, če bi jih izvedel organ prosilec ali bi se izvedli v njegovem imenu v njegovi državi članici, kar zadeva učinek, štejejo, da so bili sprejeti v slednji državi.

Prvi in drugi pododstavek ne vplivata na pravico pristojnih organov v državi članici prosilki, da sprejmejo ukrepe za zadržanje, pretrganje ali podaljšanje zastaralnega roka v skladu z veljavnimi zakoni v navedeni državi članici.

3.   Organ prosilec in zaprošeni organ drug drugega obvestita o kakršnem koli ukrepu za pretrganje, zadržanje ali podaljšanje zastaralnega roka terjatve, za katero je bila zahtevana izterjava ali zavarovanje plačila terjatev, ali ukrepu, ki ima lahko tak učinek.

Člen 20

Stroški

1.   Zaprošeni organ si v skladu z zakoni in drugimi predpisi zaprošene države članice poleg zneskov iz člena 13(5) prizadeva od zadevne osebe izterjati in zadržati znesek stroškov, ki jih je imel v povezavi z izterjavo.

2.   Države članice se odpovejo vsem medsebojnim terjatvam za povračilo stroškov, ki izhajajo iz kakršne koli vzajemne pomoči, ki si jo medsebojno dodelijo v skladu s to direktivo.

Če pa izterjava povzroči posebne težave, zadeva zelo velik znesek stroškov ali se nanaša na organizirani kriminal, se lahko organ prosilec in zaprošeni organ dogovorita za povračilo glede na posamezen primer.

3.   Ne glede na odstavek 2 mora država članica prosilka še naprej zaprošeni državi članici povrniti kakršne koli stroške in izgube, nastale zaradi ukrepov, ki veljajo za neutemeljene, kar zadeva vsebino terjatve ali veljavnost izvršilnega naslova in/ali instrumenta za zavarovanje plačila terjatev, ki jih odredi organ prosilec.

POGLAVJE V

SPLOŠNA PRAVILA ZA VSE VRSTE ZAPROSIL ZA POMOČ

Člen 21

Standardni obrazci in sredstva komunikacije

1.   Zaprosila za pridobitev podatkov v skladu s členom 5(1), zaprosila za vročitev v skladu s členom 8(1), zaprosila za izterjavo v skladu s členom 10(1) ali zaprosila za zavarovanje plačila terjatev v skladu s členom 16(1) se pošljejo prek elektronskih sredstev, z uporabo standardnega obrazca, razen če to ni izvedljivo zaradi tehničnih razlogov. Če je mogoče, se ti obrazci uporabijo tudi za kakršno koli nadaljnjo komunikacijo v zvezi z zaprosilom.

Enotni izvršilni naslov v zaprošeni državi članici in dokument, s katerim se odobri zavarovanje plačila terjatev v državi članici prosilki, ter drugi dokumenti iz členov 12 in 16 se prav tako pošljejo prek elektronskih sredstev, razen če to ni izvedljivo zaradi tehničnih razlogov.

Po potrebi se lahko standardnim obrazcem priložijo poročila, izjave in vsi drugi dokumenti ali overjene verodostojne kopije ali izpiski teh dokumentov, ki se prav tako pošljejo prek elektronskih sredstev, razen če to ni izvedljivo zaradi tehničnih razlogov.

Standardni obrazci in komunikacija prek elektronskih sredstev se lahko prav tako uporabijo za izmenjavo informacij v skladu s členom 6.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za podatke in dokumentacijo, pridobljene s prisotnostjo v upravnih uradih v drugi državi članici ali s sodelovanjem v administrativnih preiskavah v drugi državi članici v skladu s členom 7.

3.   Če komunikacija ne poteka prek elektronskih sredstev ali z uporabo standardnih obrazcev, to ne vpliva na veljavnost pridobljenih podatkov ali ukrepov, sprejetih pri izvrševanju zaprosila za pomoč.

Člen 22

Uporaba jezikov

1.   Vsa zaprosila za pomoč, standardni obrazci za vročitev aktov in enotni izvršilni naslovi v zaprošeni državi članici se pošljejo oziroma se jim priloži prevod v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov zaprošene države članice. Dejstvo, da so nekateri deli zaprosila za pomoč v jeziku, ki ni uradni ali ni eden od uradnih jezikov zaprošene države članice, ne vpliva na njegovo veljavnost ali veljavnost postopka, kolikor so se o tem drugem jeziku dogovorile zadevne države članice.

2.   Dokumenti, v zvezi s katerimi se v skladu s členom 8 zahteva vročitev, se lahko zaprošenemu organu pošljejo v uradnem jeziku države članice prosilke.

3.   Če so zaprosilu priloženi dodatni dokumenti, razen tistih iz odstavkov 1 in 2, lahko zaprošeni organ od organa prosilca po potrebi zahteva prevod teh dokumentov v uradni jezik ali enega od uradnih jezikov zaprošene države članice ali v kateri koli drug jezik, o katerem so se dvostransko dogovorile zadevne države članice.

Člen 23

Razkritje podatkov in dokumentov

1.   Podatki, sporočeni v kateri koli obliki na podlagi te direktive, so zaupni in zanje velja enaka stopnja varstva, ki v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki je podatke prejela, velja za podobne podatke.

Ti podatki se lahko uporabijo za namene izvršilnih naslovov ali zavarovanja plačila terjatev v zvezi s terjatvami, ki jih ureja ta direktiva. Lahko se uporabijo tudi za oceno in izvršitev obveznih prispevkov za socialno varnost.

2.   Osebe, ki jih ustrezno pooblasti urad Evropske Komisije za akreditacijo v zvezi z varnostjo, imajo lahko dostop do teh podatkov samo, kolikor je to potrebno za skrb, vzdrževanje in razvoj omrežja CCN.

3.   Država članica, ki zagotovi podatke, dovoli, da se podatki v državi članici, ki prejme podatke, uporabijo za namene, ki so drugačni od navedenih v odstavku 1, če se lahko podatki v skladu z zakonodajo države članice, ki zagotovi podatke, uporabijo za podobne namene.

4.   Kadar organ prosilec ali zaprošeni organ meni, da so lahko podatki, pridobljeni v skladu s to direktivo, koristni za namene iz odstavka 1 tretji državi članici, lahko te podatke posreduje navedeni tretji državi članici, pod pogojem, da je ta prenos v skladu s predpisi in postopki iz te direktive. Državo članico, od koder izvirajo podatki, obvesti o svoji nameri, da bo podatke delil s tretjo državo članico. Država članica, od koder izvirajo podatki, lahko nasprotuje takšnemu deljenju podatkov v desetih delovnih dneh od dne, ko je prejela sporočilo od države članice, ki želi deliti podatke.

5.   Dovoljenje, da se podatki, ki so bili posredovani na podlagi odstavka 4, uporabijo v skladu z odstavkom 3, lahko izda samo država članica, iz katere podatki izvirajo.

6.   Podatke, poslane v kakršni koli obliki v skladu z direktivo, lahko vsi organi v državi članici, ki podatke prejme, navedejo ali uporabijo kot dokaz na enak način kot podobne podatke, pridobljene v zadevni državi.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 24

Uporaba drugih sporazumov o pomoči

1.   Ta direktiva ne bi smela posegati v izpolnjevanje obveznosti zagotavljanja širše pomoči, ki izhajajo iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov, vključno s sporazumi ali dogovori na področju vročitve sodnih in izvensodnih pisanj.

2.   Kadar države članice sklenejo takšne dvo- ali večstranske sporazume ali dogovore o zadevah, ki jih ureja ta uredba razen za obravnavanje posameznih primerov, o tem nemudoma obvestijo Komisijo. Komisija nato obvesti druge države članice.

3.   Če države članice zagotovijo tovrstno večjo vzajemno pomoč v skladu z dvo- ali večstranskimi sporazumi ali dogovori, lahko za to uporabijo elektronsko komunikacijsko omrežje in standardne obrazce, sprejete za izvajanje te direktive.

Člen 25

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor za izterjavo.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 26

Izvedbene določbe

Komisija v skladu s postopkom iz člena 25(2) sprejme podrobna pravila za izvajanje člena 4(2), (3) in (4), člena 5(1), členov 8 in 10, člena 12(1), člena 13(2), (3), (4) in (5), člena 15 in členov 16(1) ter 21(1).

Ta pravila zadevajo vsaj naslednje:

| (a) | praktične ureditve v zvezi z organizacijo stikov med centralnimi uradi za zvezo, drugimi uradi za zvezo in službami za zvezo iz člena 4(2), (3) in (4) iz različnih držav članic ter stikov s Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

praktične ureditve v zvezi z organizacijo stikov med centralnimi uradi za zvezo, drugimi uradi za zvezo in službami za zvezo iz člena 4(2), (3) in (4) iz različnih držav članic ter stikov s Komisijo;

| (b) | načine komunikacije med organi; |
| --- | --- |

(b)

načine komunikacije med organi;

| (c) | obliko in druge podrobnosti standardnih obrazcev, ki se uporabljajo za namene iz člena 5(1), člena 8, člena 10(1), člena 12(1) in člena 16(1); |
| --- | --- |

(c)

obliko in druge podrobnosti standardnih obrazcev, ki se uporabljajo za namene iz člena 5(1), člena 8, člena 10(1), člena 12(1) in člena 16(1);

| (d) | preračunavanje zneskov, ki se bodo izterjali, in nakazilo izterjanih zneskov. |
| --- | --- |

(d)

preračunavanje zneskov, ki se bodo izterjali, in nakazilo izterjanih zneskov.

Člen 27

Poročanje

1.   Vsaka država članica Komisiji vsako leto do 31. marca sporoči:

| (a) | število zaprosil za pridobitev podatkov, vročitev in izterjavo ali za zavarovanje plačila terjatev, ki jih vsako leto pošlje posamezni zaprošeni državi članici in prejme od posamezne države članice prosilke; |
| --- | --- |

(a)

število zaprosil za pridobitev podatkov, vročitev in izterjavo ali za zavarovanje plačila terjatev, ki jih vsako leto pošlje posamezni zaprošeni državi članici in prejme od posamezne države članice prosilke;

| (b) | znesek terjatev, v zvezi s katerimi je vloženo zaprosilo za pomoč pri izterjavi, in izterjane zneske. |
| --- | --- |

(b)

znesek terjatev, v zvezi s katerimi je vloženo zaprosilo za pomoč pri izterjavi, in izterjane zneske.

2.   Države članice lahko zagotovijo tudi druge podatke, ki bi lahko bili koristni pri ocenjevanju vzajemne pomoči v skladu s to direktivo.

3.   Komisija vsakih pet let poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju ureditve, določene s to direktivo.

Člen 28

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 31. decembra 2011. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od 1. januarja 2012.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 29

Razveljavitev Direktive 2008/55/ES

Direktiva 2008/55/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2012.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo štejejo za sklicevanja na to direktivo.

Člen 30

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 31

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. marca 2010

Za Svet

Predsednica

E. SALGADO

---

(1)  Mnenje z dne 10. februarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 16. julija 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 73, 19.3.1976, str. 18.

3

(4)  UL L 150, 10.6.2008, str. 28.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 31.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/13

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št 270/2010

z dne 29. marca 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 452/2007 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 452/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ukrepi zajemajo stopnjo dajatve ad valorem v višini 38,1 %, razen za pet izrecno navedenih družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 452/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ukrepi zajemajo stopnjo dajatve ad valorem v višini 38,1 %, razen za pet izrecno navedenih družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

1.2   Zahtevek za pregled

| (2) | Komisija je leta 2008 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („vmesni pregled“). Zahtevek, po obsegu omejen na proučitev dampinga, je vložil kitajski proizvajalec izvoznik Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou („Power Team“ ali „vložnik“). Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za vložnika, je 36,5 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je leta 2008 prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („vmesni pregled“). Zahtevek, po obsegu omejen na proučitev dampinga, je vložil kitajski proizvajalec izvoznik Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou („Power Team“ ali „vložnik“). Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za vložnika, je 36,5 %.

| (3) | Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so spremembe trajne. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno. |
| --- | --- |

(3)

Vložnik je v svojem zahtevku trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile, in da so spremembe trajne. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno.

| (4) | Vložnik je zlasti trdil, da zdaj deluje v razmerah tržnega gospodarstva, t.j. da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Vložnik je zato trdil, da je treba normalno vrednost določiti v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Primerjava normalne vrednosti z njegovimi izvoznimi cenami v Evropsko unijo (EU) je pokazala, da je stopnja dampinga bistveno nižja od sedanje ravni ukrepa. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je zlasti trdil, da zdaj deluje v razmerah tržnega gospodarstva, t.j. da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Vložnik je zato trdil, da je treba normalno vrednost določiti v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. Primerjava normalne vrednosti z njegovimi izvoznimi cenami v Evropsko unijo (EU) je pokazala, da je stopnja dampinga bistveno nižja od sedanje ravni ukrepa.

| (5) | Zato je vložnik trdil, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temelji na prej vzpostavljeni stopnji dampinga, za izravnavo dampinga ni več potrebno. |
| --- | --- |

(5)

Zato je vložnik trdil, da nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temelji na prej vzpostavljeni stopnji dampinga, za izravnavo dampinga ni več potrebno.

1.3   Začetek pregleda

| (6) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek vmesnega pregleda, zato je sklenila začeti vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na damping, ki se nanaša na vložnika (3). |
| --- | --- |

(6)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek vmesnega pregleda, zato je sklenila začeti vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, omejen na damping, ki se nanaša na vložnika (3).

1.4   Zadevni izdelek in podobni izdelek

| (7) | Izdelek, ki ga zadeva vmesni pregled, je isti kot izdelek iz preiskave, na podlagi katere so bili uvedeni trenutni ukrepi („prvotna preiskava“), tj. likalne deske, prostostoječe ali ne, s sistemom za vsrkavanje odvečne pare ali brez njega in/ali z ogrevalnim sistemom, vključno z rokavniki in njihovimi bistvenimi deli, tj. podnožje, prevleka in odlagalna površina za likalnik, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščen v oznake KNex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00. |
| --- | --- |

(7)

Izdelek, ki ga zadeva vmesni pregled, je isti kot izdelek iz preiskave, na podlagi katere so bili uvedeni trenutni ukrepi („prvotna preiskava“), tj. likalne deske, prostostoječe ali ne, s sistemom za vsrkavanje odvečne pare ali brez njega in/ali z ogrevalnim sistemom, vključno z rokavniki in njihovimi bistvenimi deli, tj. podnožje, prevleka in odlagalna površina za likalnik, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščen v oznake KNex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00.

| (8) | Izdelek, proizveden in prodan na kitajskem domačem trgu, ter tisti, ki se izvaža v EU, kakor tudi tisti, ki se proizvaja in prodaja v Ukrajini (uporabljena kot primerljiva država), imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo, zato se štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Izdelek, proizveden in prodan na kitajskem domačem trgu, ter tisti, ki se izvaža v EU, kakor tudi tisti, ki se proizvaja in prodaja v Ukrajini (uporabljena kot primerljiva država), imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter uporabo, zato se štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

1.5   Zadevne stranke

| (9) | Komisija je predstavnike industrije Unije, vložnika in predstavnike države izvoznice uradno obvestila o začetku pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je predstavnike industrije Unije, vložnika in predstavnike države izvoznice uradno obvestila o začetku pregleda. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zaprositi za zaslišanje.

| (10) | Komisija je vložniku poslala obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) in prejela odgovor v roku za ta namen. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritveni obisk v prostorih vložnika. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vložniku poslala obrazec zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) in prejela odgovor v roku za ta namen. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev dampinga, ter opravila preveritveni obisk v prostorih vložnika.

1.6   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

| (11) | Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Opozoriti je treba, da je obdobje preiskave prvotne preiskave, na podlagi katere so bili uvedeni ukrepi, trajalo od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („prvotna preiskava“). |
| --- | --- |

(11)

Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Opozoriti je treba, da je obdobje preiskave prvotne preiskave, na podlagi katere so bili uvedeni ukrepi, trajalo od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („prvotna preiskava“).

2.   REZULTATI PREISKAVE

2.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (12) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom iz LRK določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kadar se izkaže, da pri proizvodni in prodaji podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so povzeta tako:






  — | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(12)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom iz LRK določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kadar se izkaže, da pri proizvodni in prodaji podobnega izdelka veljajo pogoji tržnega gospodarstva. Ta merila so povzeta tako:

—

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez večjega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti,

| — | družbe imajo en jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene, |
| --- | --- |

—

družbe imajo en jasen sklop osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene,

| — | ni večjih izkrivljanj, ki bi ostala iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ni večjih izkrivljanj, ki bi ostala iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva,

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost, |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost,

| — | menjave valute se izvajajo po tržnih menjalnih tečajih. |
| --- | --- |

—

menjave valute se izvajajo po tržnih menjalnih tečajih.

| (13) | Vložnik je zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in je bil pozvan, da izpolni obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(13)

Vložnik je zahteval TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in je bil pozvan, da izpolni obrazec zahtevka za TGO.

| (14) | Preiskava je pokazala, da vložnik ni izpolnjeval merila za TGO iz prve alinee člena 2(7)(c) (merilo 1) osnovne uredbe glede stroškov za glavne vložke. Ugotovljeno je bilo, da je država po obdobju preiskave v prvotni preiskavi, tj. po letu 2005, uvedla izvozne omejitve na različne jeklene izdelke, vključno z glavno surovino za proizvodnjo likalnih desk, tj. jeklenimi ploščami, jeklenimi cevmi in jeklenimi žicami. Opozoriti pa je treba, da stroški teh surovin predstavljajo znatni delež skupnih stroškov surovin. Uvedba izvoznih dajatev je vplivala na zmanjšanje izvoza, s tem pa se je povečal obseg, ki je ostal na voljo na domačem trgu, kar je povzročilo nižje cene. Ugotovljeno pa je bilo tudi, da so bile kitajskim proizvajalcem jekla (5) na voljo številne subvencijske sheme, javno dostopni računovodski podatki številnih proizvajalcev jekla pa potrjujejo, da kitajska država dejavno podpira razvoj jeklarskega sektorja v LRK. |
| --- | --- |

(14)

Preiskava je pokazala, da vložnik ni izpolnjeval merila za TGO iz prve alinee člena 2(7)(c) (merilo 1) osnovne uredbe glede stroškov za glavne vložke. Ugotovljeno je bilo, da je država po obdobju preiskave v prvotni preiskavi, tj. po letu 2005, uvedla izvozne omejitve na različne jeklene izdelke, vključno z glavno surovino za proizvodnjo likalnih desk, tj. jeklenimi ploščami, jeklenimi cevmi in jeklenimi žicami. Opozoriti pa je treba, da stroški teh surovin predstavljajo znatni delež skupnih stroškov surovin. Uvedba izvoznih dajatev je vplivala na zmanjšanje izvoza, s tem pa se je povečal obseg, ki je ostal na voljo na domačem trgu, kar je povzročilo nižje cene. Ugotovljeno pa je bilo tudi, da so bile kitajskim proizvajalcem jekla (5) na voljo številne subvencijske sheme, javno dostopni računovodski podatki številnih proizvajalcev jekla pa potrjujejo, da kitajska država dejavno podpira razvoj jeklarskega sektorja v LRK.

| (15) | Posledično so bile domače cene jekla v LRK med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom mnogo nižje od cen na drugih večjih svetovnih trgih, zlasti cen jekla v Severni Ameriki in severni Evropi (6), te cenovne razlike pa se ne dajo razložiti z nobeno konkurenčno prednostjo v proizvodnji jekla. |
| --- | --- |

(15)

Posledično so bile domače cene jekla v LRK med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom mnogo nižje od cen na drugih večjih svetovnih trgih, zlasti cen jekla v Severni Ameriki in severni Evropi (6), te cenovne razlike pa se ne dajo razložiti z nobeno konkurenčno prednostjo v proizvodnji jekla.

| (16) | Poleg tega je bilo na podlagi informacij v dokumentih ugotovljeno, da je vložnik, ki je svoje surovine kupoval na domačem kitajskem trgu, imel koristi od umetno nizkih in izkrivljenih cen jekla. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je bilo na podlagi informacij v dokumentih ugotovljeno, da je vložnik, ki je svoje surovine kupoval na domačem kitajskem trgu, imel koristi od umetno nizkih in izkrivljenih cen jekla.

| (17) | Zato je bilo sklenjeno, da stroški večjih vlaganj družbe Power Team v glavnem ne odražajo tržne vrednosti. Posledično je bilo sklenjeno, da vložnik ni dokazal izpolnjevanja vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato mu ni bilo možno odobriti TGO. |
| --- | --- |

(17)

Zato je bilo sklenjeno, da stroški večjih vlaganj družbe Power Team v glavnem ne odražajo tržne vrednosti. Posledično je bilo sklenjeno, da vložnik ni dokazal izpolnjevanja vseh meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, zato mu ni bilo možno odobriti TGO.

| (18) | Vlagatelju, državi izvoznici in industriji Unije je bila dana možnost predložiti pripombe k navedenim ugotovitvam. Vložnik in industrija Unije sta predložila pripombe. |
| --- | --- |

(18)

Vlagatelju, državi izvoznici in industriji Unije je bila dana možnost predložiti pripombe k navedenim ugotovitvam. Vložnik in industrija Unije sta predložila pripombe.

| (19) | Vložnik je pravočasno predstavil tri glavne argumente. Prvič je navedel, da so bile cene surovin družbe Power Team še vedno usklajene z domačimi cenami ter da je bila ta ugotovitev v prvotni raziskavi zadostna za izpolnitev merila 1. Posledično je družba menila, da je primerjava cen na kitajskem domačem trgu s cenami na drugih mednarodnih trgih jekla kršitev člena 11(9) osnovne uredbe. V tej zvezi je družba trdila, da je primerjava cen s cenami severnoevropskega in severnoameriškega trga jekla neustrezna. Vložnik je navedel, da obstajajo tudi cene drugih mednarodnih trgov, kot na primer turške izvozne cene, ki so nižje od domačih cen v LRK. |
| --- | --- |

(19)

Vložnik je pravočasno predstavil tri glavne argumente. Prvič je navedel, da so bile cene surovin družbe Power Team še vedno usklajene z domačimi cenami ter da je bila ta ugotovitev v prvotni raziskavi zadostna za izpolnitev merila 1. Posledično je družba menila, da je primerjava cen na kitajskem domačem trgu s cenami na drugih mednarodnih trgih jekla kršitev člena 11(9) osnovne uredbe. V tej zvezi je družba trdila, da je primerjava cen s cenami severnoevropskega in severnoameriškega trga jekla neustrezna. Vložnik je navedel, da obstajajo tudi cene drugih mednarodnih trgov, kot na primer turške izvozne cene, ki so nižje od domačih cen v LRK.

| (20) | Vlagatelj je v prvotni preiskavi dejansko izpolnil merilo 1, merila 2 pa ne. Šteje pa se, da člen 11(9) osnovne uredbe ni kršen, saj metodologija za oceno, ali družba deluje v razmerah tržnega gospodarstva ter zlasti ali še vedno izpolnjuje merilo 1, ni bila spremenjena. V obeh preiskavah, prvotni preiskavi in preiskavi v zvezi s pregledom, je bilo ocenjeno, kako surovine odražajo tržne vrednosti. Eden od proučenih kazalnikov v obeh preiskavah so bile domače cene jekla, prvotna preiskava pa ni pokazala drugih pomembnejših dejavnikov, ki bi vplivali na cene surovin. Metodologija je tako ostala ista, ugotovitve pa so bile različne. |
| --- | --- |

(20)

Vlagatelj je v prvotni preiskavi dejansko izpolnil merilo 1, merila 2 pa ne. Šteje pa se, da člen 11(9) osnovne uredbe ni kršen, saj metodologija za oceno, ali družba deluje v razmerah tržnega gospodarstva ter zlasti ali še vedno izpolnjuje merilo 1, ni bila spremenjena. V obeh preiskavah, prvotni preiskavi in preiskavi v zvezi s pregledom, je bilo ocenjeno, kako surovine odražajo tržne vrednosti. Eden od proučenih kazalnikov v obeh preiskavah so bile domače cene jekla, prvotna preiskava pa ni pokazala drugih pomembnejših dejavnikov, ki bi vplivali na cene surovin. Metodologija je tako ostala ista, ugotovitve pa so bile različne.

| (21) | S preiskavo v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so se razmere po obdobju prvotne preiskave, tj. od leta 2006, spremenile, saj je kitajska država z uveljavitvijo izvozne dajatve in ukinitvijo povračila izvoznega DDV uvedla številne ukrepe za preprečevanje izvoza jeklenih plošč, cevi in žic. To skupaj s prej navedenimi subvencijskimi shemami izkrivlja kitajske domače cene jekla, saj se je ugotovljena cenovna razlika med navedenimi cenami in domačimi cenami, objavljenimi za Severno Ameriko in severno Evropo, znatno povečala na okrog 30 %. Vložnik po razkritju ugotovitev TGO ni spodbijal te cenovne razlike. |
| --- | --- |

(21)

S preiskavo v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da so se razmere po obdobju prvotne preiskave, tj. od leta 2006, spremenile, saj je kitajska država z uveljavitvijo izvozne dajatve in ukinitvijo povračila izvoznega DDV uvedla številne ukrepe za preprečevanje izvoza jeklenih plošč, cevi in žic. To skupaj s prej navedenimi subvencijskimi shemami izkrivlja kitajske domače cene jekla, saj se je ugotovljena cenovna razlika med navedenimi cenami in domačimi cenami, objavljenimi za Severno Ameriko in severno Evropo, znatno povečala na okrog 30 %. Vložnik po razkritju ugotovitev TGO ni spodbijal te cenovne razlike.

| (22) | V zvezi s trditvijo, da domače severnoameriške in severnoevropske cene jekla niso edine ustrezne cene, pa je treba opozoriti, da sta bila oba trga jekla izbrana za primerjavo cen, ker je poraba jekla na obeh trgih visoka in sta s številnimi dejavnimi proizvajalci konkurenčna trga. Tako se lahko upravičeno domneva, da so bile navedene domače cene reprezentativne za konkurenčne tržne cene. Poleg tega trditev, da bi bile turške izvozne cene nižje od kitajskih domačih cen, na tej stopnji ni bila nadalje utemeljena, tj. dejanske cene v roku niso bile predložene. Nadalje ni bilo pojasnjeno, zakaj bi bile turške izvozne cene ustreznejše, glede na očitno relativno majhen turški izvozni trg v primerjavi z domačim severnoameriškim in severnoevropskim trgom. |
| --- | --- |

(22)

V zvezi s trditvijo, da domače severnoameriške in severnoevropske cene jekla niso edine ustrezne cene, pa je treba opozoriti, da sta bila oba trga jekla izbrana za primerjavo cen, ker je poraba jekla na obeh trgih visoka in sta s številnimi dejavnimi proizvajalci konkurenčna trga. Tako se lahko upravičeno domneva, da so bile navedene domače cene reprezentativne za konkurenčne tržne cene. Poleg tega trditev, da bi bile turške izvozne cene nižje od kitajskih domačih cen, na tej stopnji ni bila nadalje utemeljena, tj. dejanske cene v roku niso bile predložene. Nadalje ni bilo pojasnjeno, zakaj bi bile turške izvozne cene ustreznejše, glede na očitno relativno majhen turški izvozni trg v primerjavi z domačim severnoameriškim in severnoevropskim trgom.

| (23) | Družba je drugič trdila, da je bila pri uporabi prava EU diskriminirana, saj so nekatere kitajske jeklarske družbe v številnih drugih nedavnih primerih, pri katerih je jeklo predstavljalo večji vložek, izpolnile merilo 1. Vsi ti primeri so bili proučeni in ugotovljeno je bilo, da nobeni od družb, vpletenih v navedene primere, ni bila odobrena TGO, saj niso izpolnile vsaj enega od drugih meril člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zaradi upravne učinkovitosti zato ni bilo treba podrobneje obravnavati merila 1, kadar je bilo jasno, da družba ne bi izpolnila drugih pogojev. V nobenem od navedenih primerov Komisija ni sklenila, da ni izkrivljanj na kitajskem domačem trgu jekla, nasprotno, v nedavnih primerih TGO ni bila odobrena, kadar je bilo ugotovljeno izkrivljanje surovin (7). |
| --- | --- |

(23)

Družba je drugič trdila, da je bila pri uporabi prava EU diskriminirana, saj so nekatere kitajske jeklarske družbe v številnih drugih nedavnih primerih, pri katerih je jeklo predstavljalo večji vložek, izpolnile merilo 1. Vsi ti primeri so bili proučeni in ugotovljeno je bilo, da nobeni od družb, vpletenih v navedene primere, ni bila odobrena TGO, saj niso izpolnile vsaj enega od drugih meril člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Zaradi upravne učinkovitosti zato ni bilo treba podrobneje obravnavati merila 1, kadar je bilo jasno, da družba ne bi izpolnila drugih pogojev. V nobenem od navedenih primerov Komisija ni sklenila, da ni izkrivljanj na kitajskem domačem trgu jekla, nasprotno, v nedavnih primerih TGO ni bila odobrena, kadar je bilo ugotovljeno izkrivljanje surovin (7).

| (24) | Nenazadnje je vložnik trdil, da bi bila prilagoditev normalne vrednosti ustreznejša od neodobritve TGO. Prilagoditev normalne vrednosti pa se ne zdi ustrezna, saj eno od meril za odobritev TGO zahteva, da stroški večjih vlaganj odražajo tržno vrednost. Če to ni tako, pa se posledično TGO raje ne odobri, normalno vrednost pa nadomesti normalna vrednost primerljive države, zlasti če surovine predstavljajo tak znaten del stroškov vlaganj. |
| --- | --- |

(24)

Nenazadnje je vložnik trdil, da bi bila prilagoditev normalne vrednosti ustreznejša od neodobritve TGO. Prilagoditev normalne vrednosti pa se ne zdi ustrezna, saj eno od meril za odobritev TGO zahteva, da stroški večjih vlaganj odražajo tržno vrednost. Če to ni tako, pa se posledično TGO raje ne odobri, normalno vrednost pa nadomesti normalna vrednost primerljive države, zlasti če surovine predstavljajo tak znaten del stroškov vlaganj.

| (25) | V sklepu nobena trditev družbe Power Team ni bila prepričljiva ali ni spremenila ugotovitev. |
| --- | --- |

(25)

V sklepu nobena trditev družbe Power Team ni bila prepričljiva ali ni spremenila ugotovitev.

| (26) | Industrija Unije je poudarila, da je kitajska država močno posegala v jeklarsko industrijo, kar je že spodbudilo EU in ZDA, da sta zahtevali posvetovanja v okviru STO za razrešitev tega vprašanja. |
| --- | --- |

(26)

Industrija Unije je poudarila, da je kitajska država močno posegala v jeklarsko industrijo, kar je že spodbudilo EU in ZDA, da sta zahtevali posvetovanja v okviru STO za razrešitev tega vprašanja.

| (27) | Na podlagi navedenega se potrdijo ugotovitve in sklep, da se TGO družbi Power Team ne more odobriti. |
| --- | --- |

(27)

Na podlagi navedenega se potrdijo ugotovitve in sklep, da se TGO družbi Power Team ne more odobriti.

| (28) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo Uredbe (ES) št. 452/2007, je vložnik predložil nadaljnje pripombe k ugotovitvam TGO. |
| --- | --- |

(28)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo Uredbe (ES) št. 452/2007, je vložnik predložil nadaljnje pripombe k ugotovitvam TGO.

| (29) | Vložnik je v glavnem ponovil svojo trditev, da naj bi njegov glavni vložek odražal tržno vrednost v LRK ter da naj bi bile kitajske cene na splošno v skladu z drugimi mednarodnimi trgi. Medtem ko je vložnik priznal, da je bilo povišanje cen za glavni vložek v letu 2008 v LRK v primerjavi z drugimi mednarodnimi trgi jekla manj izrazito, pa je trdil, da to ni posledica izkrivljanja, temveč da so na nižje cene na kitajskem domačem trgu vplivali drugi povsem tržni dejavniki. Vložnik je poudaril povečano proizvodnjo v letu 2008 in navedel, da so obstoječe protidampinške in izravnalne dajatve proti izvozu večine jeklarskih surovin, proizvedenih v LRK, vplivale na to, da so kitajski proizvajalci znižali cene na domačem trgu. |
| --- | --- |

(29)

Vložnik je v glavnem ponovil svojo trditev, da naj bi njegov glavni vložek odražal tržno vrednost v LRK ter da naj bi bile kitajske cene na splošno v skladu z drugimi mednarodnimi trgi. Medtem ko je vložnik priznal, da je bilo povišanje cen za glavni vložek v letu 2008 v LRK v primerjavi z drugimi mednarodnimi trgi jekla manj izrazito, pa je trdil, da to ni posledica izkrivljanja, temveč da so na nižje cene na kitajskem domačem trgu vplivali drugi povsem tržni dejavniki. Vložnik je poudaril povečano proizvodnjo v letu 2008 in navedel, da so obstoječe protidampinške in izravnalne dajatve proti izvozu večine jeklarskih surovin, proizvedenih v LRK, vplivale na to, da so kitajski proizvajalci znižali cene na domačem trgu.

| (30) | Opozoriti je treba, da so dodatne informacije o ceni, ki jih je predložil vložnik, potrdile ugotovitev, da je bila glavna surovina za proizvodnjo likalnih desk v letu 2008 v povprečju znatno cenejša na kitajskem domačem trgu v primerjavi z drugimi večjimi svetovnimi trgi. |
| --- | --- |

(30)

Opozoriti je treba, da so dodatne informacije o ceni, ki jih je predložil vložnik, potrdile ugotovitev, da je bila glavna surovina za proizvodnjo likalnih desk v letu 2008 v povprečju znatno cenejša na kitajskem domačem trgu v primerjavi z drugimi večjimi svetovnimi trgi.

| (31) | Glede trditve, da so na to cenovno razliko vplivali povsem tržni dejavniki, tj. povečana proizvodnja v LRK, pa je treba opozoriti, da ta trditev ni bila ustrezno utemeljena, zlasti glede morebitne povezave med domnevnim povišanjem proizvodnje in razmerami na strani povpraševanja. Hkrati pa trditev vložnika, da se proti izvozu številnih jeklenih izdelkov iz LRK uporabljajo izravnalne dajatve, samo dokazuje, da so kitajski proizvajalci jekla dejansko prejemali subvencije. |
| --- | --- |

(31)

Glede trditve, da so na to cenovno razliko vplivali povsem tržni dejavniki, tj. povečana proizvodnja v LRK, pa je treba opozoriti, da ta trditev ni bila ustrezno utemeljena, zlasti glede morebitne povezave med domnevnim povišanjem proizvodnje in razmerami na strani povpraševanja. Hkrati pa trditev vložnika, da se proti izvozu številnih jeklenih izdelkov iz LRK uporabljajo izravnalne dajatve, samo dokazuje, da so kitajski proizvajalci jekla dejansko prejemali subvencije.

| (32) | Posledično trditve vložnika, da trg jekla v LRK ni izkrivljen, ni mogoče potrditi, dokončno pa se sklene, da se določitev TGO ne more preveriti, TGO pa se družbi Power Team ne more odobriti. |
| --- | --- |

(32)

Posledično trditve vložnika, da trg jekla v LRK ni izkrivljen, ni mogoče potrditi, dokončno pa se sklene, da se določitev TGO ne more preveriti, TGO pa se družbi Power Team ne more odobriti.

2.2   Individualna obravnava („IO“)

| (33) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe lahko dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila za individualno obravnavo iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so povzeta tako:






  — | lahko v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino, |
| --- | --- | --- |

(33)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi uvede dajatev na ravni države, razen v primerih, ko družbe lahko dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila za individualno obravnavo iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so povzeta tako:

—

lahko v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,

| — | izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji se določajo prosto, |
| --- | --- |

—

izvozne cene in obseg izvoza ter prodajni pogoji se določajo prosto,

| — | večina deležev je v lasti zasebnih oseb in mora se dokazati zadostna raven neodvisnosti družbe od vmešavanja države, |
| --- | --- |

—

večina deležev je v lasti zasebnih oseb in mora se dokazati zadostna raven neodvisnosti družbe od vmešavanja države,

| — | pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržnih menjalnih tečajih, |
| --- | --- |

—

pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržnih menjalnih tečajih,

| — | država se ne vmešava v takšni meri, da bi omogočila izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

—

država se ne vmešava v takšni meri, da bi omogočila izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.

| (34) | Vložnik je poleg TGO zahteval tudi IO v primeru, da mu TGO ne bi bila odobrena. |
| --- | --- |

(34)

Vložnik je poleg TGO zahteval tudi IO v primeru, da mu TGO ne bi bila odobrena.

| (35) | Preiskava je pokazala, da vložnik izpolnjuje vsa navedena merila in sklene se, da je družbi Power Team treba odobriti IO. |
| --- | --- |

(35)

Preiskava je pokazala, da vložnik izpolnjuje vsa navedena merila in sklene se, da je družbi Power Team treba odobriti IO.

2.3   Normalna vrednost

| (36) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se pri uvozu iz držav z netržnim gospodarstvom in v primerih, ko ni mogoče odobriti TGO, za države iz člena 2(7)(b) osnovne uredbe normalna vrednost določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se pri uvozu iz držav z netržnim gospodarstvom in v primerih, ko ni mogoče odobriti TGO, za države iz člena 2(7)(b) osnovne uredbe normalna vrednost določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

| (37) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava znova uporabiti Turčijo, ki je že bila uporabljena kot primerljiva država v prvotni preiskavi, kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, toda v tem vmesnem pregledu ni sodeloval noben turški proizvajalec. Sodeloval pa je ukrajinski proizvajalec izvoznik, ki je bil del vzporedne preiskave v zvezi z drugim vmesnim pregledom. Zainteresirane stranke so bile o tem ustrezno obveščene in na tej stopnji ni bilo pripomb proti temu, da se Ukrajina uporabi kot primerljiva država. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava znova uporabiti Turčijo, ki je že bila uporabljena kot primerljiva država v prvotni preiskavi, kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, toda v tem vmesnem pregledu ni sodeloval noben turški proizvajalec. Sodeloval pa je ukrajinski proizvajalec izvoznik, ki je bil del vzporedne preiskave v zvezi z drugim vmesnim pregledom. Zainteresirane stranke so bile o tem ustrezno obveščene in na tej stopnji ni bilo pripomb proti temu, da se Ukrajina uporabi kot primerljiva država.

| (38) | Ker ni bilo očitnih razlogov proti izbiri Ukrajine kot primerljive države ter zlasti ker ni sodeloval noben proizvajalec iz tretje države, je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi preverjenih informacij, ki jih je poslal sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(38)

Ker ni bilo očitnih razlogov proti izbiri Ukrajine kot primerljive države ter zlasti ker ni sodeloval noben proizvajalec iz tretje države, je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, tj. na podlagi preverjenih informacij, ki jih je poslal sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi.

| (39) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi reprezentativna v primerjavi z izvozom vložnika v EU. Poleg tega so se primerljive domače prodaje (po potrebi prilagojene glede na fizikalne lastnosti) za vse izvozne vrste izdelka štele za reprezentativne, saj so predstavljale vsaj 5 % celotnega obsega izvoza v EU. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi reprezentativna v primerjavi z izvozom vložnika v EU. Poleg tega so se primerljive domače prodaje (po potrebi prilagojene glede na fizikalne lastnosti) za vse izvozne vrste izdelka štele za reprezentativne, saj so predstavljale vsaj 5 % celotnega obsega izvoza v EU.

| (40) | Komisija je nato z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste likalnih desk neodvisnim odjemalcem proučila, ali se domača prodaja v primerljivi državi vseh vrst likalnih desk, opravljena v reprezentativnih količinah, lahko šteje za običajni potek trgovine. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je nato z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevne vrste likalnih desk neodvisnim odjemalcem proučila, ali se domača prodaja v primerljivi državi vseh vrst likalnih desk, opravljena v reprezentativnih količinah, lahko šteje za običajni potek trgovine.

| (41) | Domače prodajne transakcije so veljale za dobičkonosne, če je bila cena za enoto določene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Zato so bili določeni stroški proizvodnje za vsako vrsto izdelka, prodanega na domačem trgu primerljive države med OP. |
| --- | --- |

(41)

Domače prodajne transakcije so veljale za dobičkonosne, če je bila cena za enoto določene vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Zato so bili določeni stroški proizvodnje za vsako vrsto izdelka, prodanega na domačem trgu primerljive države med OP.

| (42) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja kot izračunani stroški proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja kot stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(42)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja kot izračunani stroški proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja kot stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.

| (43) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje samo dobičkonosnih prodaj navedene vrste. |
| --- | --- |

(43)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje samo dobičkonosnih prodaj navedene vrste.

| (44) | Po razkritju je vložnik pripomnil, da bi morala biti v primerih, ko dobičkonosne prodaje predstavljajo manj kot 10 % celotnega obsega prodaje določene vrste, uporabljena konstruirana normalna vrednost. |
| --- | --- |

(44)

Po razkritju je vložnik pripomnil, da bi morala biti v primerih, ko dobičkonosne prodaje predstavljajo manj kot 10 % celotnega obsega prodaje določene vrste, uporabljena konstruirana normalna vrednost.

| (45) | Glede tega je treba opozoriti, da v tej preiskavi ni bilo primera, ko bi dobičkonosne prodaje predstavljale manj kot 10 %. Poleg tega se v takih primerih normalna vrednost ne določa več avtomatično. |
| --- | --- |

(45)

Glede tega je treba opozoriti, da v tej preiskavi ni bilo primera, ko bi dobičkonosne prodaje predstavljale manj kot 10 %. Poleg tega se v takih primerih normalna vrednost ne določa več avtomatično.

2.4   Izvozna cena

| (46) | V vseh primerih so zadevni izdelek za izvoz neodvisnim odjemalcem v Uniji prodali neodvisni trgovci v LRK, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, zlasti na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za izdelek, prodan za izvoz v EU. |
| --- | --- |

(46)

V vseh primerih so zadevni izdelek za izvoz neodvisnim odjemalcem v Uniji prodali neodvisni trgovci v LRK, zato je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, zlasti na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za izdelek, prodan za izvoz v EU.

| (47) | Po razkritju je vložnik menil, da bi bilo treba izvozno ceno določiti na podlagi prodajne cene neodvisnih kitajskih trgovcev, ki so jo zaračunali neodvisnim odjemalcem v EU, in ne, kakor je bilo narejeno, na podlagi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo za izdelek, kadar ga družba Power Team proda za izvoz neodvisnemu trgovcu v LRK. Takšen pristop pa ne bi bil v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, ki zahteva, da mora biti podlaga za določitev izvozne cene, kadar je izdelek prodan za izvoz, prva neodvisna transakcija. Zato se ta zahtevek zavrne. |
| --- | --- |

(47)

Po razkritju je vložnik menil, da bi bilo treba izvozno ceno določiti na podlagi prodajne cene neodvisnih kitajskih trgovcev, ki so jo zaračunali neodvisnim odjemalcem v EU, in ne, kakor je bilo narejeno, na podlagi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo za izdelek, kadar ga družba Power Team proda za izvoz neodvisnemu trgovcu v LRK. Takšen pristop pa ne bi bil v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, ki zahteva, da mora biti podlaga za določitev izvozne cene, kadar je izdelek prodan za izvoz, prva neodvisna transakcija. Zato se ta zahtevek zavrne.

2.5   Primerjava

| (48) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cen franko tovarna. Zaradi poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivale na cene in na primerljivost cen. Na podlagi tega so bila po potrebi odobrena in utemeljena nadomestila za fizikalne lastnosti, stroške prevoza, zavarovanje, manipulativne stroške in stroške kredita. Glede na to, da je bila izvozna cena določena izključno na podlagi domače prodaje kitajskim trgovcem za izvoz, ni bilo razloga za nadomestilo zaradi razlik v obdavčevanju, saj je bila tudi normalna vrednost določena na podlagi domače prodaje v primerljivi državi, za katero je veljal podoben način obdavčevanja. Tako normalna vrednost kot izvozna cena sta bili zato izračunani na podlagi vrednosti brez DDV. |
| --- | --- |

(48)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi cen franko tovarna. Zaradi poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, za katere se je izkazalo, da so vplivale na cene in na primerljivost cen. Na podlagi tega so bila po potrebi odobrena in utemeljena nadomestila za fizikalne lastnosti, stroške prevoza, zavarovanje, manipulativne stroške in stroške kredita. Glede na to, da je bila izvozna cena določena izključno na podlagi domače prodaje kitajskim trgovcem za izvoz, ni bilo razloga za nadomestilo zaradi razlik v obdavčevanju, saj je bila tudi normalna vrednost določena na podlagi domače prodaje v primerljivi državi, za katero je veljal podoben način obdavčevanja. Tako normalna vrednost kot izvozna cena sta bili zato izračunani na podlagi vrednosti brez DDV.

| (49) | Po razkritju je vložnik menil, da združevanje vrst izdelka (ki je bilo dejansko izvedeno za namene primerjanja) vzbuja nekaj dvomov o pravilnosti primerjave cen. |
| --- | --- |

(49)

Po razkritju je vložnik menil, da združevanje vrst izdelka (ki je bilo dejansko izvedeno za namene primerjanja) vzbuja nekaj dvomov o pravilnosti primerjave cen.

| (50) | Glede tega je treba opozoriti, da je bilo združevanje vrst izdelka v tej preiskavi identično združevanju, ki je bilo izvedeno v prvotni preiskavi, in je bilo nujno potrebno za večjo primerljivost izdelkov, ki jih je družba Power Team prodala za izvoz v Unijo, in izdelkov, prodanih na domačem trgu v primerljivi državi. Opozoriti je treba tudi, da vložnik ni nadalje utemeljil svoje trditve, zlasti glede tega, zakaj naj združevanje, kakor je bilo izvedeno (in obrazloženo v posebnem razkritju, naslovljenem na vložnika), ne bi bilo ustrezno. Zato se trditev zavrne. |
| --- | --- |

(50)

Glede tega je treba opozoriti, da je bilo združevanje vrst izdelka v tej preiskavi identično združevanju, ki je bilo izvedeno v prvotni preiskavi, in je bilo nujno potrebno za večjo primerljivost izdelkov, ki jih je družba Power Team prodala za izvoz v Unijo, in izdelkov, prodanih na domačem trgu v primerljivi državi. Opozoriti je treba tudi, da vložnik ni nadalje utemeljil svoje trditve, zlasti glede tega, zakaj naj združevanje, kakor je bilo izvedeno (in obrazloženo v posebnem razkritju, naslovljenem na vložnika), ne bi bilo ustrezno. Zato se trditev zavrne.

2.6   Stopnja dampinga

| (51) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala damping. |
| --- | --- |

(51)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost glede na vrsto primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava je pokazala damping.

| (52) | Stopnja dampinga za Power Team, izražena kot odstotek za neto ceno franko meja Unije, je bila 39,6 %. |
| --- | --- |

(52)

Stopnja dampinga za Power Team, izražena kot odstotek za neto ceno franko meja Unije, je bila 39,6 %.

3.   TRAJNOST SPREMENJENIH OKOLIŠČIN

| (53) | V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je proučilo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko štejejo za trajne. |
| --- | --- |

(53)

V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je proučilo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko štejejo za trajne.

| (54) | Glede tega je treba opozoriti, da TGO vložniku v prvotni preiskavi ni bila odobrena zaradi ugotovljenih nepravilnosti v zvezi z njegovo računovodsko prakso. V tem pregledu je bilo sklenjeno, da je družba Power Team izpolnila to merilo. Kakor pa je navedeno, vložnik ni izpolnjeval merila za TGO iz prve alinee člena 2(7)(c) osnovne uredbe glede stroškov za glavne vložke. Posledično se okoliščine, vsaj kar se tiče TGO, za vložnika niso spremenile. |
| --- | --- |

(54)

Glede tega je treba opozoriti, da TGO vložniku v prvotni preiskavi ni bila odobrena zaradi ugotovljenih nepravilnosti v zvezi z njegovo računovodsko prakso. V tem pregledu je bilo sklenjeno, da je družba Power Team izpolnila to merilo. Kakor pa je navedeno, vložnik ni izpolnjeval merila za TGO iz prve alinee člena 2(7)(c) osnovne uredbe glede stroškov za glavne vložke. Posledično se okoliščine, vsaj kar se tiče TGO, za vložnika niso spremenile.

| (55) | Vendar je bila na podlagi podatkov, ki so bili zbrani in preverjeni med preiskavo (tj. posamezne cene vložnika za izvoz v EU in normalna vrednost, določena v Ukrajini kot primerljivi državi), določena višja stopnja dampinga. Ta sprememba se šteje za pomembno, nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni pa za izravnavanje dampinga ne bi bilo več zadostno. |
| --- | --- |

(55)

Vendar je bila na podlagi podatkov, ki so bili zbrani in preverjeni med preiskavo (tj. posamezne cene vložnika za izvoz v EU in normalna vrednost, določena v Ukrajini kot primerljivi državi), določena višja stopnja dampinga. Ta sprememba se šteje za pomembno, nadaljevanje ukrepa na sedanji ravni pa za izravnavanje dampinga ne bi bilo več zadostno.

4.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (56) | Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se zdi primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe Power Team, na 39,6 %. |
| --- | --- |

(56)

Glede na rezultate te preiskave v zvezi s pregledom se zdi primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe Power Team, na 39,6 %.

| (57) | V zvezi s stopnjo preostale dajatve je treba opozoriti, da je bila raven sodelovanja v prvotni preiskavi nizka. Tako je bila dajatev za nesodelujoče družbe določena na ravni, ki ustreza tehtani povprečni stopnji dampinga najbolj prodajanih vrst izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov z najvišjo stopnjo dampinga. Z uporabo iste metodologije in ob upoštevanju ustreznih podatkov vložnika je treba preostalo dajatev spremeniti na 42,3 %. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi s stopnjo preostale dajatve je treba opozoriti, da je bila raven sodelovanja v prvotni preiskavi nizka. Tako je bila dajatev za nesodelujoče družbe določena na ravni, ki ustreza tehtani povprečni stopnji dampinga najbolj prodajanih vrst izdelka sodelujočih proizvajalcev izvoznikov z najvišjo stopnjo dampinga. Z uporabo iste metodologije in ob upoštevanju ustreznih podatkov vložnika je treba preostalo dajatev spremeniti na 42,3 %.

| (58) | Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti sprememba Uredbe (ES) št. 452/2007, in dana jim je bila možnost, da izrazijo pripombe. Po preučitvi pripomb, ki so jih predložile stranke, so se končne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenile - |
| --- | --- |

(58)

Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti sprememba Uredbe (ES) št. 452/2007, in dana jim je bila možnost, da izrazijo pripombe. Po preučitvi pripomb, ki so jih predložile stranke, so se končne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenile -

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 452/2007 se spremeni:

| — | Vnos v zvezi z družbo Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou v razpredelnici iz člena 1(2) se nadomesti z naslednjim:








  Država | Proizvajalec | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 39,6 | A783 |

—

Vnos v zvezi z družbo Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou v razpredelnici iz člena 1(2) se nadomesti z naslednjim:

Država

Proizvajalec

Stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

LRK

Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

39,6

A783

| — | Vnos v zvezi z drugimi družbami v LRK v razpredelnici iz člena 1(2) se nadomesti z naslednjim:








  Država | Proizvajalec | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | vse druge družbe | 42,3 | A999 |

—

Vnos v zvezi z drugimi družbami v LRK v razpredelnici iz člena 1(2) se nadomesti z naslednjim:

Država

Proizvajalec

Stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

LRK

vse druge družbe

42,3

A999

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. marca 2010

Za Svet

Predsednica

E. ESPINOSA

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 109, 26.4.2007, str. 12.

2

(3)  UL C 3, 8.1.2009, str. 14 („Obvestilo o začetku“).

3

(4)  Spremenjena oznaka (3924 90 00 namesto 3924 90 90, kakor je navedena v Obvestilu o začetku) je posledica nove Kombinirane nomenklature, ki se je začela uporabljati 1.1.2010 (glej Uredbo (ES) 948/2009, UL L 287, 31.10.2009, str. 1).

4

(5)  Na primer „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry“ družbe Wiley Rein LLP, julij 2007, „China Government Subsidies Survey“ avtorice Anne Stevenson-Yang, februar 2007, „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007“ avtorice Ushe C.V. Haley, „China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal“ združenja Specialty Steel Industry of North America, „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry“ družbe Wiley Rein & Fielding LLP, julij 2006 in „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective“, prof. dr. Markus Taube & dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 25.2.2009.

5

(6)  Vir: Steel Business Briefing, povprečne cene za leti 2005 in 2008.

6

(7)  Glej Uredbo Sveta (ES) št. 91/2009 z dne 26. januarja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 29, 31.1.2009, str. 1); Uredbo Komisije (ES) št. 287/2009 z dne 7. aprila 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih aluminijastih folij s poreklom med drugim iz Ljudske republike Kitajske (UL L 94, 8.4.2009, str. 17).

7

---

| 31.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/19

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 271/2010

z dne 24. marca 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z logotipom ekološke pridelave Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1) ter zlasti členov 25(3), 38(b) in 40 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 24 Uredbe (ES) št. 834/2007 določa, da je logotip Skupnosti ena od obveznih navedb za embalažo proizvodov, za katere se uporabijo izrazi, ki se sklicujejo na postopek ekološke pridelave iz člena 23(1), in da je uporaba logotipa neobvezna za proizvode, uvožene iz tretjih držav. Člen 25(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 dovoljuje uporabo logotipa Skupnosti za označevanje, predstavitev in oglaševanje proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 24 Uredbe (ES) št. 834/2007 določa, da je logotip Skupnosti ena od obveznih navedb za embalažo proizvodov, za katere se uporabijo izrazi, ki se sklicujejo na postopek ekološke pridelave iz člena 23(1), in da je uporaba logotipa neobvezna za proizvode, uvožene iz tretjih držav. Člen 25(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 dovoljuje uporabo logotipa Skupnosti za označevanje, predstavitev in oglaševanje proizvodov, ki izpolnjujejo zahteve iz navedene uredbe.

| (2) | Izkušnje, pridobljene pri uporabi Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki proizvodnji kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih proizvodov in živil (2), ki jo nadomešča Uredba (ES) št. 834/2007, so pokazale, da logotip Skupnosti, namenjen uporabi na prostovoljni osnovi, ne izpolnjuje več ne pričakovanj izvajalcev v sektorju ne pričakovanj kupcev. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje, pridobljene pri uporabi Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki proizvodnji kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih proizvodov in živil (2), ki jo nadomešča Uredba (ES) št. 834/2007, so pokazale, da logotip Skupnosti, namenjen uporabi na prostovoljni osnovi, ne izpolnjuje več ne pričakovanj izvajalcev v sektorju ne pričakovanj kupcev.

| (3) | V Uredbo Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (3) bi morala biti vključena nova pravila o logotipu. Ta pravila bi morala omogočati, da je logotip bolje prilagojen razvoju v sektorju, zlasti glede boljše prepoznavnosti ekoloških proizvodov, za katere veljajo predpisi EU o ekološki proizvodnji, pri kupcih. |
| --- | --- |

(3)

V Uredbo Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (3) bi morala biti vključena nova pravila o logotipu. Ta pravila bi morala omogočati, da je logotip bolje prilagojen razvoju v sektorju, zlasti glede boljše prepoznavnosti ekoloških proizvodov, za katere veljajo predpisi EU o ekološki proizvodnji, pri kupcih.

| (4) | Odkar je začela veljati Lizbonska pogodba, je primerno, da se namesto poimenovanja „logotip ekološke pridelave Skupnosti“ uporablja poimenovanje „logotip ekološke pridelave Evropske unije“. |
| --- | --- |

(4)

Odkar je začela veljati Lizbonska pogodba, je primerno, da se namesto poimenovanja „logotip ekološke pridelave Skupnosti“ uporablja poimenovanje „logotip ekološke pridelave Evropske unije“.

| (5) | Komisija je organizirala natečaj med študenti umetnosti in oblikovanja iz držav članic, da bi zbrala predloge za nov logotip, neodvisna žirija pa je naredila izbor in razvrstila najboljših 10 predlogov. Po dodatnem pregledu predlogov z vidika pravic intelektualne lastnine so bili imenovani trije najboljši predlogi logotipa, o katerih je nato od 7. decembra 2009 do 31. januarja 2010 potekalo internetno glasovanje. Predlagani logotip, ki ga je izbrala večina obiskovalcev spletne strani v tem obdobju, je treba sprejeti kot novi logotip ekološke pridelave Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je organizirala natečaj med študenti umetnosti in oblikovanja iz držav članic, da bi zbrala predloge za nov logotip, neodvisna žirija pa je naredila izbor in razvrstila najboljših 10 predlogov. Po dodatnem pregledu predlogov z vidika pravic intelektualne lastnine so bili imenovani trije najboljši predlogi logotipa, o katerih je nato od 7. decembra 2009 do 31. januarja 2010 potekalo internetno glasovanje. Predlagani logotip, ki ga je izbrala večina obiskovalcev spletne strani v tem obdobju, je treba sprejeti kot novi logotip ekološke pridelave Evropske unije.

| (6) | Sprememba logotipa ekološke pridelave Evropske unije od 1. julija 2010 dalje ne bi smela povzročiti težav na trgu, zlasti pa je treba dovoliti, da se ekološki proizvodi, ki so bili že dani v promet, lahko prodajajo brez obveznih navedb iz člena 24 Uredbe (ES) št. 834/2007, če so zadevni proizvodi skladni z Uredbo (EGS) št. 2092/91 ali Uredbo (ES) št. 834/2007. |
| --- | --- |

(6)

Sprememba logotipa ekološke pridelave Evropske unije od 1. julija 2010 dalje ne bi smela povzročiti težav na trgu, zlasti pa je treba dovoliti, da se ekološki proizvodi, ki so bili že dani v promet, lahko prodajajo brez obveznih navedb iz člena 24 Uredbe (ES) št. 834/2007, če so zadevni proizvodi skladni z Uredbo (EGS) št. 2092/91 ali Uredbo (ES) št. 834/2007.

| (7) | Da bi omogočili, da se logotip lahko uporablja takoj, ko postane obvezen na podlagi zakonodaje EU, ter da se zagotovijo učinkovito delovanje notranjega trga, poštena konkurenca in zaščita interesov potrošnikov, je bil novi logotip ekološke pridelave Evropske unije registriran kot kolektivna znamka ekološkega kmetovanja pri Uradu za intelektualno lastnino Beneluksa in je torej veljaven, uporaben in zaščiten. Logotip bo registriran tudi v registru Skupnosti in mednarodnem registru. |
| --- | --- |

(7)

Da bi omogočili, da se logotip lahko uporablja takoj, ko postane obvezen na podlagi zakonodaje EU, ter da se zagotovijo učinkovito delovanje notranjega trga, poštena konkurenca in zaščita interesov potrošnikov, je bil novi logotip ekološke pridelave Evropske unije registriran kot kolektivna znamka ekološkega kmetovanja pri Uradu za intelektualno lastnino Beneluksa in je torej veljaven, uporaben in zaščiten. Logotip bo registriran tudi v registru Skupnosti in mednarodnem registru.

| (8) | Člen 58 Uredbe (ES) št. 889/2008 določa, da mora biti navedba šifre nadzornega organa ali izvajalca nadzora nameščena neposredno pod logotip Skupnosti, ne določa pa natančne oblike zapisa in pripisovanja teh šifer. Za uveljavitev usklajene uporabe navedenih šifer je treba določiti podrobna pravila o obliki zapisa in pripisovanju teh šifer. |
| --- | --- |

(8)

Člen 58 Uredbe (ES) št. 889/2008 določa, da mora biti navedba šifre nadzornega organa ali izvajalca nadzora nameščena neposredno pod logotip Skupnosti, ne določa pa natančne oblike zapisa in pripisovanja teh šifer. Za uveljavitev usklajene uporabe navedenih šifer je treba določiti podrobna pravila o obliki zapisa in pripisovanju teh šifer.

| (9) | Uredbo (ES) št. 889/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (ES) št. 889/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 889/2008 se spremeni:

| 1. | v naslovu III se naslov poglavja I nadomesti z naslednjim:
   


  „Logotip ekološke proizvodnje Evropske unije“; |
| --- | --- |

1.

v naslovu III se naslov poglavja I nadomesti z naslednjim:

„Logotip ekološke proizvodnje Evropske unije“;

| 2. | člen 57 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 57
  Ekološki logotip EU
  V skladu s členom 25(3) Uredbe (ES) št. 834/2007 logotip ekološke proizvodnje Evropske unije (v nadaljevanju: ekološki logotip EU) sledi modelu, opredeljenemu v delu A Priloge XI k tej uredbi.
  Ekološki logotip EU se uporablja, samo če je zadevni izdelek proizveden v skladu z zahtevami Uredbe (EGS) št. 2092/91 in njenih izvedbenih uredb ali Uredbe (ES) št. 834/2007 ter v skladu z zahtevami te uredbe.“; |
| --- | --- |

2.

člen 57 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 57

Ekološki logotip EU

V skladu s členom 25(3) Uredbe (ES) št. 834/2007 logotip ekološke proizvodnje Evropske unije (v nadaljevanju: ekološki logotip EU) sledi modelu, opredeljenemu v delu A Priloge XI k tej uredbi.

Ekološki logotip EU se uporablja, samo če je zadevni izdelek proizveden v skladu z zahtevami Uredbe (EGS) št. 2092/91 in njenih izvedbenih uredb ali Uredbe (ES) št. 834/2007 ter v skladu z zahtevami te uredbe.“;

| 3. | v členu 58(1) se točke (b), (c) in (d) nadomestijo z naslednjim:






  „(b) | vsebuje izraz, ki se sklicuje na postopek ekološke pridelave, kakor je navedeno v členu 23(1) Uredbe (ES) št. 834/2007, v skladu z delom B(2) Priloge XI k tej uredbi; |
| --- | --- | --- |

3.

v členu 58(1) se točke (b), (c) in (d) nadomestijo z naslednjim:

„(b)

vsebuje izraz, ki se sklicuje na postopek ekološke pridelave, kakor je navedeno v členu 23(1) Uredbe (ES) št. 834/2007, v skladu z delom B(2) Priloge XI k tej uredbi;

| (c) | vsebuje referenčno številko, ki jo določi Komisija ali pristojni organ države članice v skladu z delom B(3) Priloge XI k tej uredbi, ter |
| --- | --- |

(c)

vsebuje referenčno številko, ki jo določi Komisija ali pristojni organ države članice v skladu z delom B(3) Priloge XI k tej uredbi, ter

| (d) | je, kjer se pri označevanju uporablja ekološki logotip EU, nameščena na isto vidno polje kot ekološki logotip EU.“; |
| --- | --- |

(d)

je, kjer se pri označevanju uporablja ekološki logotip EU, nameščena na isto vidno polje kot ekološki logotip EU.“;

| 4. | v členu 95 se odstavka 9 in 10 nadomestita z naslednjim:
  „9.   Zaloge proizvodov, ki so bili proizvedeni, zapakirani in označeni pred 1. julijem 2010 v skladu z Uredbo (EGS) št. 2092/91 ali Uredbo (ES) št. 834/2007, se lahko še naprej dajejo na trg z napisi, ki se sklicujejo na ekološko pridelavo, dokler niso zaloge izčrpane.
  10.   Embalažni material, skladen z Uredbo (EGS) št. 2092/91 ali Uredbo (ES) št. 834/2007, se lahko do 1. julija 2012 še naprej uporablja za proizvode, ki se dajo na trg z napisi, ki se sklicujejo na ekološko pridelavo, če proizvod sicer izpolnjuje zahteve Uredbe (ES) št. 834/2007.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 95 se odstavka 9 in 10 nadomestita z naslednjim:

„9.   Zaloge proizvodov, ki so bili proizvedeni, zapakirani in označeni pred 1. julijem 2010 v skladu z Uredbo (EGS) št. 2092/91 ali Uredbo (ES) št. 834/2007, se lahko še naprej dajejo na trg z napisi, ki se sklicujejo na ekološko pridelavo, dokler niso zaloge izčrpane.

10.   Embalažni material, skladen z Uredbo (EGS) št. 2092/91 ali Uredbo (ES) št. 834/2007, se lahko do 1. julija 2012 še naprej uporablja za proizvode, ki se dajo na trg z napisi, ki se sklicujejo na ekološko pridelavo, če proizvod sicer izpolnjuje zahteve Uredbe (ES) št. 834/2007.“;

| 5. | Priloga XI se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

5.

Priloga XI se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 198, 22.7.1991, str. 1.

2

(3)  UL L 250, 18.9.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA XI

A.   Ekološki logotip EU, naveden v členu 57

| 1. | Ekološki logotip EU je skladen z naslednjim modelom: |
| --- | --- |

1.

Ekološki logotip EU je skladen z naslednjim modelom:

Image

| 2. | Referenčna barva v barvah Pantone je Pantone zelena št. 376 in Zelena [50 % cianova + 100 % rumena], kadar se uporablja štiribarvni tisk. |
| --- | --- |

2.

Referenčna barva v barvah Pantone je Pantone zelena št. 376 in Zelena [50 % cianova + 100 % rumena], kadar se uporablja štiribarvni tisk.

| 3. | Ekološki logotip EU se lahko uporablja tudi v črno-beli različici, kot je prikazana, in sicer le v primerih, ko uporaba barvnega logotipa ni praktično izvedljiva. |
| --- | --- |

3.

Ekološki logotip EU se lahko uporablja tudi v črno-beli različici, kot je prikazana, in sicer le v primerih, ko uporaba barvnega logotipa ni praktično izvedljiva.

Image

| 4. | Če je barva ozadja na embalaži ali etiketi temna, se lahko znaki uporabijo v negativu z uporabo barve ozadja na embalaži ali etiketi. |
| --- | --- |

4.

Če je barva ozadja na embalaži ali etiketi temna, se lahko znaki uporabijo v negativu z uporabo barve ozadja na embalaži ali etiketi.

| 5. | Če je znak barvni na barvnem ozadju, zaradi česar je težko viden, se lahko uporabi zunanji razmejevalni rob okrog znaka, da se izboljša kontrast z barvnim ozadjem. |
| --- | --- |

5.

Če je znak barvni na barvnem ozadju, zaradi česar je težko viden, se lahko uporabi zunanji razmejevalni rob okrog znaka, da se izboljša kontrast z barvnim ozadjem.

| 6. | V določenih posebnih primerih, ko so navedbe na embalaži enobarvne, se lahko ekološki logotip EU uporablja v isti barvi. |
| --- | --- |

6.

V določenih posebnih primerih, ko so navedbe na embalaži enobarvne, se lahko ekološki logotip EU uporablja v isti barvi.

| 7. | Ekološki logotip EU mora biti visok najmanj 9 mm in širok najmanj 13,5 mm; razmerje med višino in širino mora vedno biti 1:1,5. Izjemoma se lahko najmanjša velikost zmanjša na višino 6 mm pri zelo majhnih embalažah. |
| --- | --- |

7.

Ekološki logotip EU mora biti visok najmanj 9 mm in širok najmanj 13,5 mm; razmerje med višino in širino mora vedno biti 1:1,5. Izjemoma se lahko najmanjša velikost zmanjša na višino 6 mm pri zelo majhnih embalažah.

| 8. | Ekološki logotip EU se lahko združuje z grafičnimi ali besedilnimi elementi, ki se nanašajo na ekološko kmetovanje, pod pogojem, da ne preoblikujejo ali spreminjajo niti narave ekološkega logotipa EU niti nobene od navedb iz člena 58. Kadar se ekološki logotip EU uporablja v povezavi z nacionalnimi ali zasebnimi logotipi v zeleni barvi, drugačni od referenčne barve iz točke 2, je lahko logotip EU v tej nereferenčni barvi. |
| --- | --- |

8.

Ekološki logotip EU se lahko združuje z grafičnimi ali besedilnimi elementi, ki se nanašajo na ekološko kmetovanje, pod pogojem, da ne preoblikujejo ali spreminjajo niti narave ekološkega logotipa EU niti nobene od navedb iz člena 58. Kadar se ekološki logotip EU uporablja v povezavi z nacionalnimi ali zasebnimi logotipi v zeleni barvi, drugačni od referenčne barve iz točke 2, je lahko logotip EU v tej nereferenčni barvi.

| 9. | Ekološki logotip EU se uporablja v skladu s pravili, ki veljajo ob registraciji logotipa kot kolektivne znamke ekološkega kmetovanja pri Uradu za intelektualno lastnino Beneluksa ter v registru blagovnih znamk Skupnosti in mednarodnih registrih blagovnih znamk. |
| --- | --- |

9.

Ekološki logotip EU se uporablja v skladu s pravili, ki veljajo ob registraciji logotipa kot kolektivne znamke ekološkega kmetovanja pri Uradu za intelektualno lastnino Beneluksa ter v registru blagovnih znamk Skupnosti in mednarodnih registrih blagovnih znamk.

B.   Šifre iz člena 58

Splošni format šifer je naslednji:

AB-CDE-999

Pri čemer je:

| 1. | ‚AB‘ je oznaka ISO, kot določa člen 58(1)(a), države, v kateri se izvaja nadzor; |
| --- | --- |

1.

‚AB‘ je oznaka ISO, kot določa člen 58(1)(a), države, v kateri se izvaja nadzor;

| 2. | ‚CDE‘ je tričrkovni izraz, kot ga bo določila Komisija ali vsaka država članica, na primer ‚bio‘, ‚öko‘, ‚org‘ ali ‚eko‘, ki vzpostavlja povezavo z ekološko metodo pridelave, določeno v členu 58(1)(b), ter |
| --- | --- |

2.

‚CDE‘ je tričrkovni izraz, kot ga bo določila Komisija ali vsaka država članica, na primer ‚bio‘, ‚öko‘, ‚org‘ ali ‚eko‘, ki vzpostavlja povezavo z ekološko metodo pridelave, določeno v členu 58(1)(b), ter

| 3. | ‚999‘ je referenčna številka z največ tremi števkami, ki jo, kot določa člen 58(1)(c):






  (a) | pristojni organ vsake države članice pripiše nadzornemu organu ali izvajalcu nadzora, ki je pooblaščen za izvajanje nadzornih nalog v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 834/2007; |
| --- | --- | --- |

3.

‚999‘ je referenčna številka z največ tremi števkami, ki jo, kot določa člen 58(1)(c):

(a)

pristojni organ vsake države članice pripiše nadzornemu organu ali izvajalcu nadzora, ki je pooblaščen za izvajanje nadzornih nalog v skladu s členom 27 Uredbe (ES) št. 834/2007;

| (b) | Komisija pripiše:






  (i) | nadzornim organom in izvajalcem nadzora iz člena 3(2)(a) Uredbe Komisije (ES) št. 1235/2008 (1), ki so na seznamu v Prilogi I k navedeni uredbi; |
| --- | --- | --- |

(b)

Komisija pripiše:

(i)

nadzornim organom in izvajalcem nadzora iz člena 3(2)(a) Uredbe Komisije (ES) št. 1235/2008 (1), ki so na seznamu v Prilogi I k navedeni uredbi;

| (ii) | nadzornim organom ali izvajalcem nadzora iz tretjih držav, navedenim v členu 7(2)(f) Uredbe (ES) št. 1235/2008 in na seznamu v Prilogi III k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(ii)

nadzornim organom ali izvajalcem nadzora iz tretjih držav, navedenim v členu 7(2)(f) Uredbe (ES) št. 1235/2008 in na seznamu v Prilogi III k navedeni uredbi;

| (iii) | nadzornim organom in izvajalcem nadzora iz člena 10(2)(a) Uredbe (ES) št. 1235/2008, ki so na seznamu v Prilogi IV k navedeni uredbi; |
| --- | --- |

(iii)

nadzornim organom in izvajalcem nadzora iz člena 10(2)(a) Uredbe (ES) št. 1235/2008, ki so na seznamu v Prilogi IV k navedeni uredbi;

| (c) | pristojni organ vsake države članice na predlog Komisije pripiše nadzornemu organu ali izvajalcu nadzora, ki je bil pred 31. decembrom 2012 pooblaščen za izdajanje potrdil o kontrolnem pregledu v skladu s četrtim pododstavkom člena 19(1) Uredbe (ES) št. 1235/2008 (uvozna dovoljenja). |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ vsake države članice na predlog Komisije pripiše nadzornemu organu ali izvajalcu nadzora, ki je bil pred 31. decembrom 2012 pooblaščen za izdajanje potrdil o kontrolnem pregledu v skladu s četrtim pododstavkom člena 19(1) Uredbe (ES) št. 1235/2008 (uvozna dovoljenja).

Komisija s katerimi koli ustreznimi tehničnimi sredstvi, vključno z objavo na internetu, zagotovi, da so šifre dostopne javnosti.

---

(1)  UL L 334, 12.12.2008, str. 25.“

1

---

| 31.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/23

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 272/2010

z dne 30. marca 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 972/2006 o določitvi posebnih pravil za uvoz riža basmati in sistemu prehodnega preverjanja za določanje njegovega porekla

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti členov 138 in 143 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Indijo v skladu s členom XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij za riž, predvidenih na seznamu Skupnosti CXL, priloženem GATT 1994 (2), sprejet s Sklepom Sveta 2004/617/ES (3), določa, da je stopnja uvozne dajatve za oluščen riž nekaterih sort riža basmati s poreklom iz Indije nič. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Indijo v skladu s členom XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij za riž, predvidenih na seznamu Skupnosti CXL, priloženem GATT 1994 (2), sprejet s Sklepom Sveta 2004/617/ES (3), določa, da je stopnja uvozne dajatve za oluščen riž nekaterih sort riža basmati s poreklom iz Indije nič.

| (2) | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Pakistanom v skladu s členom XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij za riž, predvidenih na seznamu Skupnosti CXL, priloženem GATT 1994, (4) sprejet s Sklepom Sveta 2004/618/ES (5), določa, da je stopnja uvozne dajatve za oluščen riž nekaterih sort riža basmati s poreklom iz Pakistana nič. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Pakistanom v skladu s členom XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij za riž, predvidenih na seznamu Skupnosti CXL, priloženem GATT 1994, (4) sprejet s Sklepom Sveta 2004/618/ES (5), določa, da je stopnja uvozne dajatve za oluščen riž nekaterih sort riža basmati s poreklom iz Pakistana nič.

| (3) | Člen 1 Uredbe Komisije (ES) št. 972/2006 (6) določa, da se navedena uredba uporablja za oluščen riž basmati, ki sodi pod eno od sort, ki so določene v Prilogi XVIII k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(3)

Člen 1 Uredbe Komisije (ES) št. 972/2006 (6) določa, da se navedena uredba uporablja za oluščen riž basmati, ki sodi pod eno od sort, ki so določene v Prilogi XVIII k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (4) | Člen 6(2) Uredbe (ES) št. 972/2006 določa, da če rezultati preizkusov uvoženega riža basmati, ki jih opravijo države članice, pokažejo, da analizirani proizvod ne ustreza navedbam na pripadajočem potrdilu o pristnosti, se za oluščen riž uporabi uvozna dajatev. V zvezi s tem ta določba ne navaja dovoljenega odstopanja za navzočnost riža, ki ne ustreza sortam iz Priloge XVIII k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Člen 6(2) Uredbe (ES) št. 972/2006 določa, da če rezultati preizkusov uvoženega riža basmati, ki jih opravijo države članice, pokažejo, da analizirani proizvod ne ustreza navedbam na pripadajočem potrdilu o pristnosti, se za oluščen riž uporabi uvozna dajatev. V zvezi s tem ta določba ne navaja dovoljenega odstopanja za navzočnost riža, ki ne ustreza sortam iz Priloge XVIII k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (5) | Zaradi pogojev proizvodnje in trgovanja riža basmati je težko zagotoviti, da vsaka pošiljka 100-odstotno sestoji iz riža basmati, ki sodi pod eno od sort, ki so določene v Prilogi XVIII k Uredbi (ES) št. 1234/2007. Da bi omogočili nemotene trgovinske tokove riža basmati v Evropsko unijo in hkrati upoštevali, da sistem nadzora Unije, ki temelji na preiskavi DNK, še ne deluje, lahko tako države članice uporabijo svoje nadzorne protokole, pri čemer na vsaki ravni odstopanja nastane vsaj 5-odstotna negotovost, je ustrezno, da se za navzočnost uvoženega dolgozrnatega riža basmati, ki ne ustreza nobeni od sort iz Priloge XVIII, dovoli 5-odstotno odstopanje. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi pogojev proizvodnje in trgovanja riža basmati je težko zagotoviti, da vsaka pošiljka 100-odstotno sestoji iz riža basmati, ki sodi pod eno od sort, ki so določene v Prilogi XVIII k Uredbi (ES) št. 1234/2007. Da bi omogočili nemotene trgovinske tokove riža basmati v Evropsko unijo in hkrati upoštevali, da sistem nadzora Unije, ki temelji na preiskavi DNK, še ne deluje, lahko tako države članice uporabijo svoje nadzorne protokole, pri čemer na vsaki ravni odstopanja nastane vsaj 5-odstotna negotovost, je ustrezno, da se za navzočnost uvoženega dolgozrnatega riža basmati, ki ne ustreza nobeni od sort iz Priloge XVIII, dovoli 5-odstotno odstopanje.

| (6) | Da bi pozitivni učinki tega ukrepa zajeli vse zadevne uvoznike, je treba zagotoviti, da bo odstopanje veljalo za celoten uvoz riža basmati, za katerega pristojni organi držav članic še niso sprejeli končne odločitve o upravičenosti pošiljk. |
| --- | --- |

(6)

Da bi pozitivni učinki tega ukrepa zajeli vse zadevne uvoznike, je treba zagotoviti, da bo odstopanje veljalo za celoten uvoz riža basmati, za katerega pristojni organi držav članic še niso sprejeli končne odločitve o upravičenosti pošiljk.

| (7) | Uredbo (ES) št. 972/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 972/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 6(2) Uredbe (ES) št. 972/2006 se doda naslednji stavek:

„Vendar se dovoli do 5-odstotna navzočnost oluščenega riža z oznako KN 1006 20 17 ali oznako KN 1006 20 98, ki ne sodi pod nobeno od sort, ki so določene v Prilogi XVIII k Uredbi Sveta (ES) št. 1234/2007 (7).

Člen 2

Člen 6(2) Uredbe (ES) št. 972/2006, kakor je spremenjen s členom 1 te uredbe, se uporablja tudi za uvoz riža basmati, opravljen pred začetkom veljavnosti te uredbe, za katerega pristojni organi držav članic še niso dokončno sprejeli upravičenosti do ničte stopnje uvozne dajatve iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 2 se preneha uporabljati konec dvanajstega meseca po začetku veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 279, 28.8.2004, str. 19.

2

(3)  UL L 279, 28.8.2004, str. 17.

3

(4)  UL L 279, 28.8.2004, str. 25.

4

(5)  UL L 279, 28.8.2004, str. 23.

5

(6)  UL L 176, 30.6.2006, str. 53.

6

(7)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.“

7

---

| 31.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/25

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 273/2010

z dne 30. marca 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 je bil vzpostavljen seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Evropski uniji iz poglavja II Uredbe (ES) št. 2111/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 je bil vzpostavljen seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Evropski uniji iz poglavja II Uredbe (ES) št. 2111/2005 (2).

| (2) | Nekatere države članice so Komisiji v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005 sporočile informacije, ki so pomembne za posodobitev seznama Skupnosti. Pomembne podatke so predložile tudi tretje države. Seznam Skupnosti je zato treba posodobiti. |
| --- | --- |

(2)

Nekatere države članice so Komisiji v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2111/2005 sporočile informacije, ki so pomembne za posodobitev seznama Skupnosti. Pomembne podatke so predložile tudi tretje države. Seznam Skupnosti je zato treba posodobiti.

| (3) | Komisija je vse zadevne letalske prevoznike obvestila neposredno ali, kadar to ni bilo mogoče, prek organov, odgovornih za njihov regulativni nadzor, pri čemer je navedla bistvena dejstva in razloge, ki so podlaga za odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov v Evropski uniji ali za spremembo pogojev za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je vse zadevne letalske prevoznike obvestila neposredno ali, kadar to ni bilo mogoče, prek organov, odgovornih za njihov regulativni nadzor, pri čemer je navedla bistvena dejstva in razloge, ki so podlaga za odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov v Evropski uniji ali za spremembo pogojev za prepoved opravljanja letov za letalskega prevoznika, ki je vključen na seznam Skupnosti.

| (4) | Komisija je zadevnim letalskim prevoznikom dala možnost vpogleda v dokumentacijo, ki so jo zagotovile države članice, ter jim omogočila, da predložijo pisne pripombe in v desetih delovnih dneh pripravijo ustno predstavitev Komisiji in Odboru za varnost v zračnem prometu, ustanovljenemu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (3). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zadevnim letalskim prevoznikom dala možnost vpogleda v dokumentacijo, ki so jo zagotovile države članice, ter jim omogočila, da predložijo pisne pripombe in v desetih delovnih dneh pripravijo ustno predstavitev Komisiji in Odboru za varnost v zračnem prometu, ustanovljenemu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (3).

| (5) | Komisija, v posebnih primerih pa tudi nekatere države članice, se je posvetovala z organi, ki so odgovorni za regulativni nadzor zadevnih letalskih prevoznikov. |
| --- | --- |

(5)

Komisija, v posebnih primerih pa tudi nekatere države članice, se je posvetovala z organi, ki so odgovorni za regulativni nadzor zadevnih letalskih prevoznikov.

| (6) | Odbor za varnost v zračnem prometu je poslušal predstavitve Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) in Komisije o projektih tehnične pomoči, ki so se izvajali v državah, ki jih zadeva Uredba (ES) št. 2111/2005. Obveščen je bil o prošnjah za nadaljnjo tehnično pomoč in sodelovanje, da bi se izboljšala upravna in tehnična zmogljivost organov za civilno letalstvo z namenom, da bi rešili morebitno neskladnost z mednarodnimi standardi, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(6)

Odbor za varnost v zračnem prometu je poslušal predstavitve Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) in Komisije o projektih tehnične pomoči, ki so se izvajali v državah, ki jih zadeva Uredba (ES) št. 2111/2005. Obveščen je bil o prošnjah za nadaljnjo tehnično pomoč in sodelovanje, da bi se izboljšala upravna in tehnična zmogljivost organov za civilno letalstvo z namenom, da bi rešili morebitno neskladnost z mednarodnimi standardi, ki se uporabljajo.

| (7) | Odbor za varnost v zračnem prometu je bil obveščen tudi o uveljavitvi ukrepov, ki so jih sprejele EASA in države članice, da bi zagotovile stalno plovnost in vzdrževanje zrakoplovov, ki so registrirani v Evropski uniji in jih upravljajo letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi za civilno letalstvo tretjih držav. |
| --- | --- |

(7)

Odbor za varnost v zračnem prometu je bil obveščen tudi o uveljavitvi ukrepov, ki so jih sprejele EASA in države članice, da bi zagotovile stalno plovnost in vzdrževanje zrakoplovov, ki so registrirani v Evropski uniji in jih upravljajo letalski prevozniki, ki so jih potrdili organi za civilno letalstvo tretjih držav.

| (8) | Uredbo (ES) št. 474/2006 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 474/2006 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Na podlagi rezultatov preverjanj na ploščadi, opravljenih v okviru programa SAFA na zrakoplovih nekaterih letalskih prevoznikov Evropske unije, ter posebnih inšpekcijskih pregledov za določeno področje in revizij, ki so jih opravili njihovi nacionalni organi za letalstvo, so nekatere države članice sprejele določene izvršilne ukrepe. O teh ukrepih so obvestile Komisijo in Odbor za varnost v zračnem prometu: pristojni organi Španije so 12. marca 2010 sprožili postopek za začasni preklic spričevala letalskega prevoznika Baleares Link Express, 12. januarja 2010 pa so začasno preklicali spričevalo letalskega prevoznika Euro Continental; pristojni organi Nemčije so 28. januarja 2010 začasno preklicali spričevalo letalskega prevoznika Regional Air Express; pristojni organi Združenega kraljestva so sporočili, da je bilo spričevalo letalskega prevoznika Trans Euro Air Limited 8. decembra 2009 začasno preklicano; pristojni organi Slovaške so pisno sporočili, da je bilo spričevalo letalskega prevoznika Air Slovakia 1. marca 2010 začasno preklicano. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi rezultatov preverjanj na ploščadi, opravljenih v okviru programa SAFA na zrakoplovih nekaterih letalskih prevoznikov Evropske unije, ter posebnih inšpekcijskih pregledov za določeno področje in revizij, ki so jih opravili njihovi nacionalni organi za letalstvo, so nekatere države članice sprejele določene izvršilne ukrepe. O teh ukrepih so obvestile Komisijo in Odbor za varnost v zračnem prometu: pristojni organi Španije so 12. marca 2010 sprožili postopek za začasni preklic spričevala letalskega prevoznika Baleares Link Express, 12. januarja 2010 pa so začasno preklicali spričevalo letalskega prevoznika Euro Continental; pristojni organi Nemčije so 28. januarja 2010 začasno preklicali spričevalo letalskega prevoznika Regional Air Express; pristojni organi Združenega kraljestva so sporočili, da je bilo spričevalo letalskega prevoznika Trans Euro Air Limited 8. decembra 2009 začasno preklicano; pristojni organi Slovaške so pisno sporočili, da je bilo spričevalo letalskega prevoznika Air Slovakia 1. marca 2010 začasno preklicano.

| (10) | Pristojni organi Latvije so obvestili Odbor za varnost v zračnem prometu, da so se 26. februarja 2010 na podlagi resnih pomislekov glede varnosti letalske dejavnosti in stalne plovnosti zrakoplova vrste IL-76, ki ga upravlja letalski prevoznik Aviation Company Inversija, odločili o umiku tega zrakoplova iz spričevala letalskega prevoznika, ki je bil v lasti Aviation Company Inversija, in da je bilo spričevalo 16. marca 2010 začasno preklicano. |
| --- | --- |

(10)

Pristojni organi Latvije so obvestili Odbor za varnost v zračnem prometu, da so se 26. februarja 2010 na podlagi resnih pomislekov glede varnosti letalske dejavnosti in stalne plovnosti zrakoplova vrste IL-76, ki ga upravlja letalski prevoznik Aviation Company Inversija, odločili o umiku tega zrakoplova iz spričevala letalskega prevoznika, ki je bil v lasti Aviation Company Inversija, in da je bilo spričevalo 16. marca 2010 začasno preklicano.

| (11) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1543/2006 je Komisija pridobila podrobne informacije o ukrepih, ki so jih sprejeli Air Koryo in pristojni organi Demokratične ljudske republike Koreje (GACA), ki so odgovorni za regulativni nadzor prevoznika Air Koryo, pri obravnavanju varnostnih pomanjkljivosti iz Uredbe (ES) št. 474/2006. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1543/2006 je Komisija pridobila podrobne informacije o ukrepih, ki so jih sprejeli Air Koryo in pristojni organi Demokratične ljudske republike Koreje (GACA), ki so odgovorni za regulativni nadzor prevoznika Air Koryo, pri obravnavanju varnostnih pomanjkljivosti iz Uredbe (ES) št. 474/2006.

| (12) | Komisija je decembra 2008 zaprosila GACA, da ji predloži korekcijski akcijski načrt prevoznika Air Koryo, ki bi pokazal, kako so bile odpravljene resne varnostne pomanjkljivosti, ugotovljene med preverjanji na ploščadi, opravljenimi pred vključitvijo prevoznika na seznam letalskih prevoznikov v Prilogi A, za katere velja prepoved opravljanja letov v Evropski uniji. Poleg tega je Komisija zahtevala zadevne informacije, ki naj bi pokazale, da GACA izvaja ustrezen nadzor nad Air Koryo v skladu z določbami ICAO. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je decembra 2008 zaprosila GACA, da ji predloži korekcijski akcijski načrt prevoznika Air Koryo, ki bi pokazal, kako so bile odpravljene resne varnostne pomanjkljivosti, ugotovljene med preverjanji na ploščadi, opravljenimi pred vključitvijo prevoznika na seznam letalskih prevoznikov v Prilogi A, za katere velja prepoved opravljanja letov v Evropski uniji. Poleg tega je Komisija zahtevala zadevne informacije, ki naj bi pokazale, da GACA izvaja ustrezen nadzor nad Air Koryo v skladu z določbami ICAO.

| (13) | GACA se je junija 2009 uradno odzvala in predložila dokumente, ki so vsebovali vse zahtevane informacije. Komisija in GACA sta si nato izmenjali več dopisov, s katerimi se je pojasnilo, kakšno stanje letalske varnosti mora Demokratična ljudska republika Koreja doseči. |
| --- | --- |

(13)

GACA se je junija 2009 uradno odzvala in predložila dokumente, ki so vsebovali vse zahtevane informacije. Komisija in GACA sta si nato izmenjali več dopisov, s katerimi se je pojasnilo, kakšno stanje letalske varnosti mora Demokratična ljudska republika Koreja doseči.

| (14) | Dokumenti, ki jih je zagotovila GACA, in razprave med Komisijo in GACA so pokazali, da je Air Koryo za zrakoplov Tupolev Tu 204-300 sposoben dokazati, da se lahko upravlja popolnoma v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi, vključno s stalno plovnostjo in letalsko dejavnostjo, in da je GACA sposobna zagotoviti nadzor nad letalskim prevoznikom v skladu z mednarodnimi standardi. |
| --- | --- |

(14)

Dokumenti, ki jih je zagotovila GACA, in razprave med Komisijo in GACA so pokazali, da je Air Koryo za zrakoplov Tupolev Tu 204-300 sposoben dokazati, da se lahko upravlja popolnoma v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi, vključno s stalno plovnostjo in letalsko dejavnostjo, in da je GACA sposobna zagotoviti nadzor nad letalskim prevoznikom v skladu z mednarodnimi standardi.

| (15) | Za vse druge vrste zrakoplovov flote Air Koryo je GACA potrdila, da niso bili v celoti skladni z mednarodnimi standardi glede opreme zrakoplovov, zlasti sistema EGPWS, in da za te vrste GACA ni odobrila izvajanja letalskih dejavnosti v evropskem zračnem prostoru. |
| --- | --- |

(15)

Za vse druge vrste zrakoplovov flote Air Koryo je GACA potrdila, da niso bili v celoti skladni z mednarodnimi standardi glede opreme zrakoplovov, zlasti sistema EGPWS, in da za te vrste GACA ni odobrila izvajanja letalskih dejavnosti v evropskem zračnem prostoru.

| (16) | GACA je v celotnem obdobju sodelovala s Komisijo in ji brez zamud zagotavljala zahtevane informacije. Air Koryo je 18. marca 2010 pripravil predstavitev o pozitivnem razvoju družbe. |
| --- | --- |

(16)

GACA je v celotnem obdobju sodelovala s Komisijo in ji brez zamud zagotavljala zahtevane informacije. Air Koryo je 18. marca 2010 pripravil predstavitev o pozitivnem razvoju družbe.

| (17) | Glede na navedeno se v skladu s skupnimi merili ocenjuje, da bi bilo treba prevozniku Air Koryo dovoliti izvajanje letov v Evropsko unijo z dvema zrakoplovoma vrste Tupolev Tu-204 z registrskima oznakama P-632 in P-633 brez omejitev pri opravljanju letov. Ker pa ostali zrakoplovi v floti niso v skladu z zadevnimi zahtevami ICAO, se jim ne dovoli izvajanja letov v Evropsko unijo, dokler te zahteve ne bodo v celoti izpolnjene. Zato se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da je treba Air Koryo vključiti v Prilogo B. V EU lahko leti le z dvema zrakoplovoma vrste Tupolev Tu-204. |
| --- | --- |

(17)

Glede na navedeno se v skladu s skupnimi merili ocenjuje, da bi bilo treba prevozniku Air Koryo dovoliti izvajanje letov v Evropsko unijo z dvema zrakoplovoma vrste Tupolev Tu-204 z registrskima oznakama P-632 in P-633 brez omejitev pri opravljanju letov. Ker pa ostali zrakoplovi v floti niso v skladu z zadevnimi zahtevami ICAO, se jim ne dovoli izvajanja letov v Evropsko unijo, dokler te zahteve ne bodo v celoti izpolnjene. Zato se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da je treba Air Koryo vključiti v Prilogo B. V EU lahko leti le z dvema zrakoplovoma vrste Tupolev Tu-204.

| (18) | Pristojni organi Svazija so 17. decembra 2009 s pisno dokumentacijo zagotovili dokaze o umiku spričeval in operativnih licenc naslednjih letalskih prevoznikov: Aero Africa (PTY) Ltd, Jet Africa (PTY) Ltd, Royal Swazi National Airways, Scan Air Charter Ltd in Swazi Express Airways. Ti letalski prevozniki so prenehali z dejavnostjo 8. decembra 2009. |
| --- | --- |

(18)

Pristojni organi Svazija so 17. decembra 2009 s pisno dokumentacijo zagotovili dokaze o umiku spričeval in operativnih licenc naslednjih letalskih prevoznikov: Aero Africa (PTY) Ltd, Jet Africa (PTY) Ltd, Royal Swazi National Airways, Scan Air Charter Ltd in Swazi Express Airways. Ti letalski prevozniki so prenehali z dejavnostjo 8. decembra 2009.

| (19) | Glede na navedeno se na podlagi splošnih meril ocenjuje, da bi bilo treba zgoraj navedene letalske prevoznike, licencirane v Svaziju, odstraniti iz Priloge A. |
| --- | --- |

(19)

Glede na navedeno se na podlagi splošnih meril ocenjuje, da bi bilo treba zgoraj navedene letalske prevoznike, licencirane v Svaziju, odstraniti iz Priloge A.

| (20) | Kot so pokazali rezultati preiskav, ki so jih izvedli pristojni organi Francije in Evropske agencije za varnost v letalstvu, obstajajo preverjeni dokazi o resnih pomanjkljivostih pri letalskem prevozniku Bellview Airlines, certificiranem v Nigeriji. |
| --- | --- |

(20)

Kot so pokazali rezultati preiskav, ki so jih izvedli pristojni organi Francije in Evropske agencije za varnost v letalstvu, obstajajo preverjeni dokazi o resnih pomanjkljivostih pri letalskem prevozniku Bellview Airlines, certificiranem v Nigeriji.

| (21) | Pristojni organi Francije (DGAC) so obvestili Komisijo, da je zgoraj omenjeni prevoznik imel v svoji floti dva zrakoplova vrste Boeing 737-200, registrirana v Franciji z registrskima oznakama F-GHXK in F-GHXL in katerih potrdili o plovnosti sta potekli maja oziroma avgusta 2008. Zato ta zrakoplova ne izpolnjujeta več zahteve glede plovnosti. |
| --- | --- |

(21)

Pristojni organi Francije (DGAC) so obvestili Komisijo, da je zgoraj omenjeni prevoznik imel v svoji floti dva zrakoplova vrste Boeing 737-200, registrirana v Franciji z registrskima oznakama F-GHXK in F-GHXL in katerih potrdili o plovnosti sta potekli maja oziroma avgusta 2008. Zato ta zrakoplova ne izpolnjujeta več zahteve glede plovnosti.

| (22) | Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) je Komisiji sporočila, da je bil del 145 odobritve EASA.145.0172, ki ga je izdala tej organizaciji, 8. maja 2009 začasno preklican s takojšnjim učinkom zaradi neodpravljenih varnostnih pomanjkljivosti, ki zmanjšujejo varnostne standarde in resno ogrožajo varnost letenja, ter da se obravnava možnost razveljavitve odobritve. |
| --- | --- |

(22)

Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) je Komisiji sporočila, da je bil del 145 odobritve EASA.145.0172, ki ga je izdala tej organizaciji, 8. maja 2009 začasno preklican s takojšnjim učinkom zaradi neodpravljenih varnostnih pomanjkljivosti, ki zmanjšujejo varnostne standarde in resno ogrožajo varnost letenja, ter da se obravnava možnost razveljavitve odobritve.

| (23) | Obstajajo dokazi, da je Bellview Airlines, certificiran v Nigeriji, prevzel dejavnosti od letalskega prevoznika Bellview Airlines, ki je bil certificiran v Sierri Leone ter 22. marca 2006 dodan v Prilogo A (4) in 14. novembra 2008 odstranjen (5), potem ko so pristojni organi Sierre Leone obvestili Komisijo o razveljavitvi spričevala letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(23)

Obstajajo dokazi, da je Bellview Airlines, certificiran v Nigeriji, prevzel dejavnosti od letalskega prevoznika Bellview Airlines, ki je bil certificiran v Sierri Leone ter 22. marca 2006 dodan v Prilogo A (4) in 14. novembra 2008 odstranjen (5), potem ko so pristojni organi Sierre Leone obvestili Komisijo o razveljavitvi spričevala letalskega prevoznika.

| (24) | Zrakoplov vrste Boeing B737-200 z registrsko oznako 5N-BFN je bil 22. oktobra 2005 v Lagosu vpleten v nesrečo, v kateri je bil popolnoma uničen in je življenje izgubilo 117 ljudi. Pristojni organi Nigerije niso zagotovili podrobnih podatkov o nesreči in še niso izdali poročila o preiskavi nesreče. |
| --- | --- |

(24)

Zrakoplov vrste Boeing B737-200 z registrsko oznako 5N-BFN je bil 22. oktobra 2005 v Lagosu vpleten v nesrečo, v kateri je bil popolnoma uničen in je življenje izgubilo 117 ljudi. Pristojni organi Nigerije niso zagotovili podrobnih podatkov o nesreči in še niso izdali poročila o preiskavi nesreče.

| (25) | Komisija je ob upoštevanju navedenih pomanjkljivosti začela posvetovanja s pristojnimi organi Nigerije, na katerih je izrazila resne pomisleke glede varnosti dejavnosti in plovnosti prevoznika Bellview Airlines ter zahtevala pojasnila v zvezi s stanjem in ukrepi, ki so jih pristojni organi in letalski prevoznik sprejeli za odpravo teh pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je ob upoštevanju navedenih pomanjkljivosti začela posvetovanja s pristojnimi organi Nigerije, na katerih je izrazila resne pomisleke glede varnosti dejavnosti in plovnosti prevoznika Bellview Airlines ter zahtevala pojasnila v zvezi s stanjem in ukrepi, ki so jih pristojni organi in letalski prevoznik sprejeli za odpravo teh pomanjkljivosti.

| (26) | Pristojni organi Nigerije so 19. februarja 2010 navedli, da prevoznik ima spričevalo, vendar je prenehal z dejavnostjo. Niso pa zagotovili informacij o statusu spričeval, ki jih ima letalski prevoznik, in statusu njegovih zrakoplovov. |
| --- | --- |

(26)

Pristojni organi Nigerije so 19. februarja 2010 navedli, da prevoznik ima spričevalo, vendar je prenehal z dejavnostjo. Niso pa zagotovili informacij o statusu spričeval, ki jih ima letalski prevoznik, in statusu njegovih zrakoplovov.

| (27) | Bellview Airlines je zaprosil za zaslišanje pred Odborom za varnost v zračnem prometu in je bil zaslišan 18. marca 2010 s pomočjo pristojnih organov Nigerije. Bellview Airlines je predložil spričevalo letalskega prevoznika z veljavnostjo do 22. aprila 2010 in sporočil, da je bilo to spričevalo začasno preklicano zaradi umika iz uporabe vseh zrakoplovov na tem spričevalu. Pristojni organi Nigerije so navedli, da je v skladu z veljavnimi nigerijskimi zakoni to spričevalo poteklo 4. decembra 2009, tj. 60 dni po prenehanju opravljanja letov zadnjega zrakoplova, vendar niso predložili dokazov, da je bilo spričevalo začasno preklicano ali razveljavljeno. Zato so bili pristojni organi Nigerije zaprošeni, da nujno predložijo a) pisno potrdilo o upravnem dejanju začasnega preklica ali razveljavitve spričevala letalskega prevoznika Bellview Airlines; b) pisno potrdilo, da je družba v postopku ponovne certifikacije s strani nigerijske uprave za civilno letalstvo; c) pisno potrdilo o uradni obvezi nigerijske uprave za civilno letalstvo, da bo Komisiji sporočila rezultate revizije ponovne certifikacije pred izdajo spričevala letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(27)

Bellview Airlines je zaprosil za zaslišanje pred Odborom za varnost v zračnem prometu in je bil zaslišan 18. marca 2010 s pomočjo pristojnih organov Nigerije. Bellview Airlines je predložil spričevalo letalskega prevoznika z veljavnostjo do 22. aprila 2010 in sporočil, da je bilo to spričevalo začasno preklicano zaradi umika iz uporabe vseh zrakoplovov na tem spričevalu. Pristojni organi Nigerije so navedli, da je v skladu z veljavnimi nigerijskimi zakoni to spričevalo poteklo 4. decembra 2009, tj. 60 dni po prenehanju opravljanja letov zadnjega zrakoplova, vendar niso predložili dokazov, da je bilo spričevalo začasno preklicano ali razveljavljeno. Zato so bili pristojni organi Nigerije zaprošeni, da nujno predložijo a) pisno potrdilo o upravnem dejanju začasnega preklica ali razveljavitve spričevala letalskega prevoznika Bellview Airlines; b) pisno potrdilo, da je družba v postopku ponovne certifikacije s strani nigerijske uprave za civilno letalstvo; c) pisno potrdilo o uradni obvezi nigerijske uprave za civilno letalstvo, da bo Komisiji sporočila rezultate revizije ponovne certifikacije pred izdajo spričevala letalskega prevoznika.

| (28) | Pristojni organi Nigerije so zahtevane informacije predložili 25. marca 2010. Zato se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da na tej stopnji niso potrebni nadaljnji ukrepi. |
| --- | --- |

(28)

Pristojni organi Nigerije so zahtevane informacije predložili 25. marca 2010. Zato se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da na tej stopnji niso potrebni nadaljnji ukrepi.

| (29) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1144/2009 (6) so pristojni organi Egipta predložili štiri mesečna poročila za november in december 2009 ter januar in februar 2010, v katerih so predstavili stanje izvajanja načrta, ki so ga ti organi preverili. Poleg teh poročil, ki so bila usmerjena na preverjanja zrakoplova prevoznika Egypt Air na ploščadi, so bila 18. novembra predložena revizijska poročila o stalni plovnosti ter izvajanju letalskih dejavnosti in dejavnostih na letališču. |
| --- | --- |

(29)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1144/2009 (6) so pristojni organi Egipta predložili štiri mesečna poročila za november in december 2009 ter januar in februar 2010, v katerih so predstavili stanje izvajanja načrta, ki so ga ti organi preverili. Poleg teh poročil, ki so bila usmerjena na preverjanja zrakoplova prevoznika Egypt Air na ploščadi, so bila 18. novembra predložena revizijska poročila o stalni plovnosti ter izvajanju letalskih dejavnosti in dejavnostih na letališču.

| (30) | Pristojni organi Egipta so se tudi zavezali, da bodo še naprej zagotavljali informacije o tem, ali so bile zadovoljivo odpravljene pomanjkljivosti, ugotovljene v predhodnih preverjanjih zrakoplova Egypt Aira na ploščadi v letih 2008, 2009 in 2010. V ta namen so na nekatere države članice, kjer je bil zrakoplov Egypt Aira predmet preverjanja na ploščadi, naslovile ustrezno korespondenco. Postopek odpravljanja ugotovljenih pomanjkljivosti je v teku in se bo redno preverjal. |
| --- | --- |

(30)

Pristojni organi Egipta so se tudi zavezali, da bodo še naprej zagotavljali informacije o tem, ali so bile zadovoljivo odpravljene pomanjkljivosti, ugotovljene v predhodnih preverjanjih zrakoplova Egypt Aira na ploščadi v letih 2008, 2009 in 2010. V ta namen so na nekatere države članice, kjer je bil zrakoplov Egypt Aira predmet preverjanja na ploščadi, naslovile ustrezno korespondenco. Postopek odpravljanja ugotovljenih pomanjkljivosti je v teku in se bo redno preverjal.

| (31) | Evropska agencija za varnost v letalstvu je med 21. in 25. februarjem 2010, v skladu z Uredbo (ES) št. 1144/2009 (7), s pomočjo držav članic izvedla obisk. Med tem obiskom je bila opravljena ocena nadzora, ki jo je izvedla Egipčanska uprava za civilno letalstvo (ECAA), na splošno in zlasti med pregledom izvajanja načrta korekcijskih ukrepov in postopne odprave pomanjkljivosti s strani Egypt Aira. S tem ocenjevalnim obiskom so se pridobili dokazi, da je bila ECAA sposobna izpolnjevati svoje obveznosti v skladu s standardi ICAO, tj. izvajanje nadzora nad prevozniki, katerim je bilo izdano spričevalo letalskega prevoznika, in ugotovljena so bila področja, ki jih je treba izboljšati: zlasti glede doslednega sistema za spremljanje ugotovitev, ugotovljenih med dejavnostmi nadzora, ki jih je izvedla ECAA, in usposabljanjem osebja za pridobitev licenc. |
| --- | --- |

(31)

Evropska agencija za varnost v letalstvu je med 21. in 25. februarjem 2010, v skladu z Uredbo (ES) št. 1144/2009 (7), s pomočjo držav članic izvedla obisk. Med tem obiskom je bila opravljena ocena nadzora, ki jo je izvedla Egipčanska uprava za civilno letalstvo (ECAA), na splošno in zlasti med pregledom izvajanja načrta korekcijskih ukrepov in postopne odprave pomanjkljivosti s strani Egypt Aira. S tem ocenjevalnim obiskom so se pridobili dokazi, da je bila ECAA sposobna izpolnjevati svoje obveznosti v skladu s standardi ICAO, tj. izvajanje nadzora nad prevozniki, katerim je bilo izdano spričevalo letalskega prevoznika, in ugotovljena so bila področja, ki jih je treba izboljšati: zlasti glede doslednega sistema za spremljanje ugotovitev, ugotovljenih med dejavnostmi nadzora, ki jih je izvedla ECAA, in usposabljanjem osebja za pridobitev licenc.

| (32) | Ocenjevalni obisk je pokazal, da Egypt Air izvaja akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti. Na splošno ni bila odkrita nobena večja kršitev standardov ICAO. Komisija pozdravlja prizadevanja letalskih prevoznikov za dokončanje izvajanja ukrepov, potrebnih za izboljšanje stanja glede varnosti. Vendar glede na obseg načrta korekcijskih ukrepov letalskega prevoznika in potrebo po zagotavljanju trajnostih rešitev za številne predhodno ugotovljene varnostne pomanjkljivosti Komisija od pristojnih organov Egipta zahteva, da nadaljujejo s pošiljanjem mesečnih poročil o preverjanju izvajanja načrta korekcijskih ukrepov, vključno s korekcijskimi ukrepi za obravnavanje izsledkov, ugotovljenih med ocenjevalnim obiskom, in da zagotovijo informacije o vseh dejavnostih nadzora na področju stalne plovnosti, vzdrževanja in letalskih dejavnosti, ki jih ECAA izvaja s tem letalskim prevoznikom. |
| --- | --- |

(32)

Ocenjevalni obisk je pokazal, da Egypt Air izvaja akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti. Na splošno ni bila odkrita nobena večja kršitev standardov ICAO. Komisija pozdravlja prizadevanja letalskih prevoznikov za dokončanje izvajanja ukrepov, potrebnih za izboljšanje stanja glede varnosti. Vendar glede na obseg načrta korekcijskih ukrepov letalskega prevoznika in potrebo po zagotavljanju trajnostih rešitev za številne predhodno ugotovljene varnostne pomanjkljivosti Komisija od pristojnih organov Egipta zahteva, da nadaljujejo s pošiljanjem mesečnih poročil o preverjanju izvajanja načrta korekcijskih ukrepov, vključno s korekcijskimi ukrepi za obravnavanje izsledkov, ugotovljenih med ocenjevalnim obiskom, in da zagotovijo informacije o vseh dejavnostih nadzora na področju stalne plovnosti, vzdrževanja in letalskih dejavnosti, ki jih ECAA izvaja s tem letalskim prevoznikom.

| (33) | Države članice bodo še naprej preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s strani prevoznika Egypt Air s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika v skladu z Uredbo (ES) št. 351/2008. |
| --- | --- |

(33)

Države članice bodo še naprej preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s strani prevoznika Egypt Air s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika v skladu z Uredbo (ES) št. 351/2008.

| (34) | V ocenjevalni obisk so bili vključeni tudi številni drugi egipčanski letalski prevozniki. Sporočene so bile velike varnostne pomanjkljivosti pri letalskih prevoznikih AlMasria Universal Airlines in Midwest Airlines. |
| --- | --- |

(34)

V ocenjevalni obisk so bili vključeni tudi številni drugi egipčanski letalski prevozniki. Sporočene so bile velike varnostne pomanjkljivosti pri letalskih prevoznikih AlMasria Universal Airlines in Midwest Airlines.

| (35) | V primeru AlMasria Universal Airlines so bile sporočene velike pomanjkljivosti pri izvajanju letalskih dejavnosti in usposabljanju, zlasti glede kvalifikacij in znanja določenih operativnih vodij. To je še toliko bolj pomembno v primeru povečanja flote. |
| --- | --- |

(35)

V primeru AlMasria Universal Airlines so bile sporočene velike pomanjkljivosti pri izvajanju letalskih dejavnosti in usposabljanju, zlasti glede kvalifikacij in znanja določenih operativnih vodij. To je še toliko bolj pomembno v primeru povečanja flote.

| (36) | Z dopisom z dne 3. marca 2010 je bil letalski prevoznik AlMasria Universal Airlines pozvan, da predstavi svoje mnenje. AlMasria je 17. marca 2010 pripravil predstavitev Odboru za varnost v zračnem prometu, s katero je predstavil korekcijske ukrepe za obravnavanje pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevalnim obiskom. Z upoštevanjem načrta družbe o povečanju flote Komisija pristojne organe Egipta prosi, da pošiljajo mesečna poročila o preverjanju izvajanja korekcijskih ukrepov in zagotovijo informacije o vseh dejavnostih nadzora na področju stalne plovnosti, vzdrževanja in letalskih dejavnosti, ki jih ECAA izvaja s tem letalskim prevoznikom. |
| --- | --- |

(36)

Z dopisom z dne 3. marca 2010 je bil letalski prevoznik AlMasria Universal Airlines pozvan, da predstavi svoje mnenje. AlMasria je 17. marca 2010 pripravil predstavitev Odboru za varnost v zračnem prometu, s katero je predstavil korekcijske ukrepe za obravnavanje pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevalnim obiskom. Z upoštevanjem načrta družbe o povečanju flote Komisija pristojne organe Egipta prosi, da pošiljajo mesečna poročila o preverjanju izvajanja korekcijskih ukrepov in zagotovijo informacije o vseh dejavnostih nadzora na področju stalne plovnosti, vzdrževanja in letalskih dejavnosti, ki jih ECAA izvaja s tem letalskim prevoznikom.

| (37) | Države članice bodo preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s strani prevoznika AlMasria s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika v skladu z Uredbo (ES) št. 351/2008. |
| --- | --- |

(37)

Države članice bodo preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s strani prevoznika AlMasria s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika v skladu z Uredbo (ES) št. 351/2008.

| (38) | V primeru prevoznika Midwest Airlines obstajajo preverjeni dokazi o varnostnih pomanjkljivostih pri pregledu mase in ravnotežja na letu Midwest Airlinesa, ki so jih odkrili italijanski pristojni organi. Na podlagi teh dokazov Italija prevozniku ni izdala dovoljenja za izvedbo leta (8). Poleg tega so bile med ocenjevalnim obiskom sporočene tudi velike pomanjkljivosti na področjih upravljanja letov in vzdrževanja, nadzora izvajanja letov in usposabljanja posadke ter upravljanja stalne plovnosti, kar vpliva na varnost. Zato se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da ta letalski prevoznik ni sposoben zagotoviti izvajanja letov in vzdrževanja v skladu s standardi ICAO. Egipčanska uprava za civilno letalstvo je med obiskom sporočila, da je sprejela ukrepe za začasno prekinitev opravljanja letov letalske družbe Midwest Airlines. |
| --- | --- |

(38)

V primeru prevoznika Midwest Airlines obstajajo preverjeni dokazi o varnostnih pomanjkljivostih pri pregledu mase in ravnotežja na letu Midwest Airlinesa, ki so jih odkrili italijanski pristojni organi. Na podlagi teh dokazov Italija prevozniku ni izdala dovoljenja za izvedbo leta (8). Poleg tega so bile med ocenjevalnim obiskom sporočene tudi velike pomanjkljivosti na področjih upravljanja letov in vzdrževanja, nadzora izvajanja letov in usposabljanja posadke ter upravljanja stalne plovnosti, kar vpliva na varnost. Zato se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da ta letalski prevoznik ni sposoben zagotoviti izvajanja letov in vzdrževanja v skladu s standardi ICAO. Egipčanska uprava za civilno letalstvo je med obiskom sporočila, da je sprejela ukrepe za začasno prekinitev opravljanja letov letalske družbe Midwest Airlines.

| (39) | Z dopisom z dne 3. marca 2010 je bil letalski prevoznik Midwest Airlines povabljen, da pred Odborom za varnost v zračnem prometu predstavi svoje mnenje. Pristojni organi Egipta so 15. marca 2010 predložili dokaze, da je bilo spričevalo letalskega prevoznika Midwest Airlines 28. februarja 2010 razveljavljeno. |
| --- | --- |

(39)

Z dopisom z dne 3. marca 2010 je bil letalski prevoznik Midwest Airlines povabljen, da pred Odborom za varnost v zračnem prometu predstavi svoje mnenje. Pristojni organi Egipta so 15. marca 2010 predložili dokaze, da je bilo spričevalo letalskega prevoznika Midwest Airlines 28. februarja 2010 razveljavljeno.

| (40) | Glede na ukrepe, ki jih je sprejela ECAA, ni potrebe po nadaljnjih ukrepih. ECAA mora pred izdajo spričevala letalskega prevoznika navedeni družbi Komisiji predložiti informacije o postopku in rezultatih ponovne certifikacije. |
| --- | --- |

(40)

Glede na ukrepe, ki jih je sprejela ECAA, ni potrebe po nadaljnjih ukrepih. ECAA mora pred izdajo spričevala letalskega prevoznika navedeni družbi Komisiji predložiti informacije o postopku in rezultatih ponovne certifikacije.

| (41) | V skladu z Uredbo (ES) št. 715/2008 so države članice še naprej preverjale dejansko skladnost letalskega prevoznika Iran Air z ustreznimi varnostnimi standardi, in sicer z rednimi preverjanji na ploščadi, opravljenimi na zrakoplovih, ki pristajajo na letališčih Evropske unije. V letu 2009 so o takih pregledih poročali Avstrija, Francija, Nemčija, Švedska, Italija in Združeno kraljestvo. Rezultati teh pregledov so pokazali, da se je skladnost z mednarodnimi varnostnimi standardi v enem letu občutno zmanjšala. |
| --- | --- |

(41)

V skladu z Uredbo (ES) št. 715/2008 so države članice še naprej preverjale dejansko skladnost letalskega prevoznika Iran Air z ustreznimi varnostnimi standardi, in sicer z rednimi preverjanji na ploščadi, opravljenimi na zrakoplovih, ki pristajajo na letališčih Evropske unije. V letu 2009 so o takih pregledih poročali Avstrija, Francija, Nemčija, Švedska, Italija in Združeno kraljestvo. Rezultati teh pregledov so pokazali, da se je skladnost z mednarodnimi varnostnimi standardi v enem letu občutno zmanjšala.

| (42) | Komisija je od pristojnih organov in družbe zahtevala informacije, na podlagi katerih bo preverila, kako se ugotovljene pomanjkljivosti odpravljajo. Letalski prevoznik Iran Air je februarja 2010 predložil akcijski načrt, ki upošteva pomanjkljivosti iz prejšnjega akcijskega načrta ter določa vzroke in specifične ukrepe za obravnavanje ugotovljenih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je od pristojnih organov in družbe zahtevala informacije, na podlagi katerih bo preverila, kako se ugotovljene pomanjkljivosti odpravljajo. Letalski prevoznik Iran Air je februarja 2010 predložil akcijski načrt, ki upošteva pomanjkljivosti iz prejšnjega akcijskega načrta ter določa vzroke in specifične ukrepe za obravnavanje ugotovljenih pomanjkljivosti.

| (43) | Vendar pa informacije, ki so jih predložili pristojni organi Irana (CAO-IRI), odgovorni za regulativni nadzor prevoznika Iran Air, kažejo, da niso uspeli dokazati, da so sprejeli učinkovite ukrepe za obravnavanje pomanjkljivosti, ugotovljenih med pregledi, ki so bili opravljeni v okviru programa SAFA. Poleg tega CAO-IRI ni uspel dokazati, da je sprejel primerne ukrepe za zmanjšanje velikega števila nesreč zrakoplovov, ki so registrirani v Iranu in jih je certificiral CAO-IRI. |
| --- | --- |

(43)

Vendar pa informacije, ki so jih predložili pristojni organi Irana (CAO-IRI), odgovorni za regulativni nadzor prevoznika Iran Air, kažejo, da niso uspeli dokazati, da so sprejeli učinkovite ukrepe za obravnavanje pomanjkljivosti, ugotovljenih med pregledi, ki so bili opravljeni v okviru programa SAFA. Poleg tega CAO-IRI ni uspel dokazati, da je sprejel primerne ukrepe za zmanjšanje velikega števila nesreč zrakoplovov, ki so registrirani v Iranu in jih je certificiral CAO-IRI.

| (44) | Poleg tega je CAO-IRI februarja 2010 predložil dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je nadzor nad dejavnostjo Iran Aira na področju vzdrževanja in pregledov poletov pomanjkljiv in da je sistem za odpravljanje velikih varnostnih pomanjkljivosti neučinkovit. Podatki o nesrečah in incidentih, ki jih je predložil CAO-IRI, tudi kažejo, da so bili zrakoplovi Iran Aira v zadnjih 11 mesecih vpleteni v veliko število resnih incidentov, od katerih jih več kot polovica vključuje zrakoplov vrste Fokker 100. Vendar pa iz dokumentacije ni razvidno, ali je CAO-IRI sprejel nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega je CAO-IRI februarja 2010 predložil dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je nadzor nad dejavnostjo Iran Aira na področju vzdrževanja in pregledov poletov pomanjkljiv in da je sistem za odpravljanje velikih varnostnih pomanjkljivosti neučinkovit. Podatki o nesrečah in incidentih, ki jih je predložil CAO-IRI, tudi kažejo, da so bili zrakoplovi Iran Aira v zadnjih 11 mesecih vpleteni v veliko število resnih incidentov, od katerih jih več kot polovica vključuje zrakoplov vrste Fokker 100. Vendar pa iz dokumentacije ni razvidno, ali je CAO-IRI sprejel nadaljnje ukrepe.

| (45) | Marca 2010 je CAO-IRI predložil informacije, ki dokazujejo, da so bili izvedeni pregledi skladnosti prevoznika Iran Air z zahtevami glede vzdrževanja, vendar so ugotovitve pokazale na težave pri spremljanju stanja motorja in delovanju sistema kakovosti prevoznika. |
| --- | --- |

(45)

Marca 2010 je CAO-IRI predložil informacije, ki dokazujejo, da so bili izvedeni pregledi skladnosti prevoznika Iran Air z zahtevami glede vzdrževanja, vendar so ugotovitve pokazale na težave pri spremljanju stanja motorja in delovanju sistema kakovosti prevoznika.

| (46) | Na srečanju Odbora za varnost v zračnem prometu 17. marca 2010 je letalski prevoznik priznal, da so se standardi poslabšali, vendar je potrdil, da so za odpravo težav s plovnostjo ustanovili center za nadzor vzdrževanja in odbor za pregled vzdrževanja, da so izboljšali varnostno usposabljanje v vseh oddelkih družbe, povečali aktivnost oddelka za zagotavljanje varnosti in kakovosti in v posameznih oddelkih družbe ustanovili odbore za varnost. Začeli so tudi z obširnim pregledom strukture družbe z namenom izboljšanja njene sposobnosti za zagotavljanje varnega delovanja. Rezultati preverjanj zrakoplovov Iran Aira na ploščadi, izvedenih od februarja 2010, so pokazali na občutno izboljšanje delovanja tega letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(46)

Na srečanju Odbora za varnost v zračnem prometu 17. marca 2010 je letalski prevoznik priznal, da so se standardi poslabšali, vendar je potrdil, da so za odpravo težav s plovnostjo ustanovili center za nadzor vzdrževanja in odbor za pregled vzdrževanja, da so izboljšali varnostno usposabljanje v vseh oddelkih družbe, povečali aktivnost oddelka za zagotavljanje varnosti in kakovosti in v posameznih oddelkih družbe ustanovili odbore za varnost. Začeli so tudi z obširnim pregledom strukture družbe z namenom izboljšanja njene sposobnosti za zagotavljanje varnega delovanja. Rezultati preverjanj zrakoplovov Iran Aira na ploščadi, izvedenih od februarja 2010, so pokazali na občutno izboljšanje delovanja tega letalskega prevoznika.

| (47) | Z upoštevanjem nedavnega velikega izboljšanja rezultatov SAFA, priznanja Iran Aira, da so izboljšanja potrebna, in ukrepov, ki so jih sprejeli za obravnavanje ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti, Komisija meni, da je treba zaradi velikega števila incidentov, v katere so vpleteni zrakoplovi Fokker 100, začasno ukiniti njihove lete v Evropsko unijo. Kar zadeva druge vrste zrakoplovov iz flote Iran Aira (predložitev s strani CAO/IRI dne 10. marca 2010), tj. Boeing 747 ter Airbus A300, A310 in A320, se njihovo delovanje ne sme povečati v primerjavi s sedanjo ravnjo (glede pogostnosti letov in destinacij), dokler ne bo Komisija potrdila obstoja jasnih dokazov, da so bile ugotovljene varnostne pomanjkljivosti uspešno odpravljene. |
| --- | --- |

(47)

Z upoštevanjem nedavnega velikega izboljšanja rezultatov SAFA, priznanja Iran Aira, da so izboljšanja potrebna, in ukrepov, ki so jih sprejeli za obravnavanje ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti, Komisija meni, da je treba zaradi velikega števila incidentov, v katere so vpleteni zrakoplovi Fokker 100, začasno ukiniti njihove lete v Evropsko unijo. Kar zadeva druge vrste zrakoplovov iz flote Iran Aira (predložitev s strani CAO/IRI dne 10. marca 2010), tj. Boeing 747 ter Airbus A300, A310 in A320, se njihovo delovanje ne sme povečati v primerjavi s sedanjo ravnjo (glede pogostnosti letov in destinacij), dokler ne bo Komisija potrdila obstoja jasnih dokazov, da so bile ugotovljene varnostne pomanjkljivosti uspešno odpravljene.

| (48) | Iz teh razlogov se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da je treba tega letalskega prevoznika vključiti v Prilogo B in mu dovoliti opravljanje letov v Evropsko unijo le pod pogojem, da bo ostala sedanja raven njegovega delovanja nespremenjena (glede pogostnosti letov in destinacij) in da bo lete izvajal z istimi zrakoplovi kot zdaj. Poleg tega se floti zrakoplovov vrste Fokker 100 ne sme dovoliti izvajanja letov v Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(48)

Iz teh razlogov se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da je treba tega letalskega prevoznika vključiti v Prilogo B in mu dovoliti opravljanje letov v Evropsko unijo le pod pogojem, da bo ostala sedanja raven njegovega delovanja nespremenjena (glede pogostnosti letov in destinacij) in da bo lete izvajal z istimi zrakoplovi kot zdaj. Poleg tega se floti zrakoplovov vrste Fokker 100 ne sme dovoliti izvajanja letov v Evropsko unijo.

| (49) | Komisija bo še naprej natančno spremljala delovanje prevoznika Iran Air. Države članice bodo v skladu z Uredbo (ES) št. 351/2008 preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo okrepljenih preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika. Komisija namerava v sodelovanju z državami članicami in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu preverjati, kako uspešno CAO-IRI in Iran Air izvajata napovedane ukrepe, in sicer z obiski na kraju samem pred naslednjim srečanjem Odbora za varnost v zračnem prometu. |
| --- | --- |

(49)

Komisija bo še naprej natančno spremljala delovanje prevoznika Iran Air. Države članice bodo v skladu z Uredbo (ES) št. 351/2008 preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo okrepljenih preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika. Komisija namerava v sodelovanju z državami članicami in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu preverjati, kako uspešno CAO-IRI in Iran Air izvajata napovedane ukrepe, in sicer z obiski na kraju samem pred naslednjim srečanjem Odbora za varnost v zračnem prometu.

| (50) | Revizija, ki jo je novembra 2006 v Sudanu izvedel ICAO v okviru USOAP, je pokazala, da organi, odgovorni za regulativni nadzor (SCAA), niso dovolj sposobni odpraviti ugotovljenih pomanjkljivosti. SCAA je marca 2008 obvestil Komisijo, da so bile na področju dejavnosti, plovnosti in osebnih dovoljenj odpravljene ali se še odpravljajo vse velike pomanjkljivosti. Decembra 2009 je SCAA obvestil Komisijo, da je bilo 70 % pomanjkljivosti, ki jih je ugotovil USOAP, odpravljenih v skladu s priporočili ICAO. |
| --- | --- |

(50)

Revizija, ki jo je novembra 2006 v Sudanu izvedel ICAO v okviru USOAP, je pokazala, da organi, odgovorni za regulativni nadzor (SCAA), niso dovolj sposobni odpraviti ugotovljenih pomanjkljivosti. SCAA je marca 2008 obvestil Komisijo, da so bile na področju dejavnosti, plovnosti in osebnih dovoljenj odpravljene ali se še odpravljajo vse velike pomanjkljivosti. Decembra 2009 je SCAA obvestil Komisijo, da je bilo 70 % pomanjkljivosti, ki jih je ugotovil USOAP, odpravljenih v skladu s priporočili ICAO.

| (51) | Vendar pa so informacije, ki jih je Komisiji zagotovil SCAA decembra 2009 in marca 2010, pokazale, da veliko število ugotovitev ni bilo obravnavnih ali pa ukrepi, sprejeti za odpravo pomanjkljivosti, niso bili učinkoviti, zlasti na področju usposabljanja in kvalifikacij inšpektorjev za letalske dejavnosti in pri zagotavljanju, da imajo operaterji potrjen priročnik za usposabljanje. |
| --- | --- |

(51)

Vendar pa so informacije, ki jih je Komisiji zagotovil SCAA decembra 2009 in marca 2010, pokazale, da veliko število ugotovitev ni bilo obravnavnih ali pa ukrepi, sprejeti za odpravo pomanjkljivosti, niso bili učinkoviti, zlasti na področju usposabljanja in kvalifikacij inšpektorjev za letalske dejavnosti in pri zagotavljanju, da imajo operaterji potrjen priročnik za usposabljanje.

| (52) | Poleg tega je bilo z revizijo, ki jo je oktobra 2009 malo pred nesrečo zrakoplova Boeing 707 z registracijsko oznako ST-AKW izvedel SCAA pri Azza Air Transport, ugotovljeno, da letalski prevoznik ni izvedel številnih varnostnih ukrepov na področju usposabljanja, kar je bila pomembna ugotovitev revizije ICAO. SCAA je potrdil, da so spričevalo letalskega prevoznika obnavljali vsako leto od izdaje leta 1996. |
| --- | --- |

(52)

Poleg tega je bilo z revizijo, ki jo je oktobra 2009 malo pred nesrečo zrakoplova Boeing 707 z registracijsko oznako ST-AKW izvedel SCAA pri Azza Air Transport, ugotovljeno, da letalski prevoznik ni izvedel številnih varnostnih ukrepov na področju usposabljanja, kar je bila pomembna ugotovitev revizije ICAO. SCAA je potrdil, da so spričevalo letalskega prevoznika obnavljali vsako leto od izdaje leta 1996.

| (53) | 10. decembra 2009 je SCAA tudi obvestil Komisijo, da mu je bilo julija 2008 izročeno spričevalo letalskega prevoznika Air West Company in da zato Air West Ltd ni bil več registriran imetnik spričevala letalskega prevoznika v Republiki Sudan. Zato se z upoštevanjem dejstva, da prevoznik nima več spričevala letalskega prevoznika in da zato na podlagi skupnih meril njegova operativna licenca ne velja več za veljavno, šteje, da Air West Ltd ni več letalski prevoznik. |
| --- | --- |

(53)

10. decembra 2009 je SCAA tudi obvestil Komisijo, da mu je bilo julija 2008 izročeno spričevalo letalskega prevoznika Air West Company in da zato Air West Ltd ni bil več registriran imetnik spričevala letalskega prevoznika v Republiki Sudan. Zato se z upoštevanjem dejstva, da prevoznik nima več spričevala letalskega prevoznika in da zato na podlagi skupnih meril njegova operativna licenca ne velja več za veljavno, šteje, da Air West Ltd ni več letalski prevoznik.

| (54) | Zaradi pomanjkanja napredka pri izvajanju korekcijskih ukrepov iz revizije USOAP in neuspešnosti SCAA pri zagotavljanju uspešnega izvajanja korekcijskih ukrepov se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da SCAA ni uspel dokazati, da lahko izvaja in uveljavlja zadevne varnostne standarde, zato mora za vse letalske prevoznike, certificirane v Republiki Sudan, veljati prepoved opravljanja letov in jih je treba vključiti v Prilogo A. |
| --- | --- |

(54)

Zaradi pomanjkanja napredka pri izvajanju korekcijskih ukrepov iz revizije USOAP in neuspešnosti SCAA pri zagotavljanju uspešnega izvajanja korekcijskih ukrepov se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da SCAA ni uspel dokazati, da lahko izvaja in uveljavlja zadevne varnostne standarde, zato mora za vse letalske prevoznike, certificirane v Republiki Sudan, veljati prepoved opravljanja letov in jih je treba vključiti v Prilogo A.

| (55) | Na podlagi pregleda stanja Albanian Airlines MAK novembra 2009 in v skladu z določbami iz Uredbe št. 1144/2009 (9) je bila Evropska agencija za varnost v letalstvu pooblaščena za izvedbo obširnega pregleda standardizacije v Albaniji, kar je opravila januarja 2010. Končno poročilo tega pregleda, izdano 7. marca 2010, je razkrilo velike pomanjkljivosti na vseh področjih, za katera je bila izvedena revizija: na področju plovnosti je bilo sporočenih 13 neskladnosti, od katerih jih je bilo šest povezanih z varnostjo; na področju izdajanja licenc in zdravstvenega stanja je bilo sporočenih 13 neskladnosti, od katerih so bile tri povezane z varnostjo; na področju letalskih dejavnosti je bilo odkritih devet neskladnosti, od katerih jih je bilo šest povezanih z varnostjo. Poleg tega je bilo v zvezi s spričevalom enega od dveh imetnikov spričevala ugotovljeno neposredno tveganje za varnost, ki je bilo po takojšnjem korekcijskem ukrepu DGCA odpravljeno med obiskom. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi pregleda stanja Albanian Airlines MAK novembra 2009 in v skladu z določbami iz Uredbe št. 1144/2009 (9) je bila Evropska agencija za varnost v letalstvu pooblaščena za izvedbo obširnega pregleda standardizacije v Albaniji, kar je opravila januarja 2010. Končno poročilo tega pregleda, izdano 7. marca 2010, je razkrilo velike pomanjkljivosti na vseh področjih, za katera je bila izvedena revizija: na področju plovnosti je bilo sporočenih 13 neskladnosti, od katerih jih je bilo šest povezanih z varnostjo; na področju izdajanja licenc in zdravstvenega stanja je bilo sporočenih 13 neskladnosti, od katerih so bile tri povezane z varnostjo; na področju letalskih dejavnosti je bilo odkritih devet neskladnosti, od katerih jih je bilo šest povezanih z varnostjo. Poleg tega je bilo v zvezi s spričevalom enega od dveh imetnikov spričevala ugotovljeno neposredno tveganje za varnost, ki je bilo po takojšnjem korekcijskem ukrepu DGCA odpravljeno med obiskom.

| (56) | Pristojni organi Albanije (DGCA) so bili pozvani, da poročajo Odboru za varnost v zračnem prometu, kar so storili 18. marca 2010. |
| --- | --- |

(56)

Pristojni organi Albanije (DGCA) so bili pozvani, da poročajo Odboru za varnost v zračnem prometu, kar so storili 18. marca 2010.

| (57) | Odbor za varnost v zračnem prometu je ugotovil, da so pristojni organi Albanije (DGCA) EASA že predložili akcijski načrt. DGCA se poziva, da zagotovi, da bo ta akcijski načrt sprejemljiv za EASA, in sprejme potrebne ukrepe za učinkovito izvajanje tega akcijskega načrta, pri čemer mora biti prednost dana odpravi pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila EASA in ki bodo ogrozile varnost, če ne bodo čim prej odpravljene. |
| --- | --- |

(57)

Odbor za varnost v zračnem prometu je ugotovil, da so pristojni organi Albanije (DGCA) EASA že predložili akcijski načrt. DGCA se poziva, da zagotovi, da bo ta akcijski načrt sprejemljiv za EASA, in sprejme potrebne ukrepe za učinkovito izvajanje tega akcijskega načrta, pri čemer mora biti prednost dana odpravi pomanjkljivosti, ki jih je ugotovila EASA in ki bodo ogrozile varnost, če ne bodo čim prej odpravljene.

| (58) | Komisija bo zaradi potrebe po takojšnji obravnavi varnostnih pomanjkljivosti v Albaniji in ker DGCA ni sprejel obsežnih in učinkovitih ukrepov prisiljena izvesti svoje odgovornosti iz člena 21 Večstranskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Republiko Albanijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Bolgarijo, Republiko Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Republiko Islandijo, Republiko Črno goro, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Misijo združenih narodov za začasno upravo na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (Sporazum ECAA) brez poseganja v ukrepe v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005. |
| --- | --- |

(58)

Komisija bo zaradi potrebe po takojšnji obravnavi varnostnih pomanjkljivosti v Albaniji in ker DGCA ni sprejel obsežnih in učinkovitih ukrepov prisiljena izvesti svoje odgovornosti iz člena 21 Večstranskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Republiko Albanijo, Bosno in Hercegovino, Republiko Bolgarijo, Republiko Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Republiko Islandijo, Republiko Črno goro, Kraljevino Norveško, Romunijo, Republiko Srbijo in Misijo združenih narodov za začasno upravo na Kosovu o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (Sporazum ECAA) brez poseganja v ukrepe v okviru Uredbe (ES) št. 2111/2005.

| (59) | TAAG Angolan Airlines lahko leti na Portugalsko le z zrakoplovi vrste Boeing 777-200 z registracijskimi oznakami D2-TED, D2-TEE in D2-TEF ter s štirimi zrakoplovi vrste Boeing B-737-700 z registracijskimi oznakami D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH in D2-TBJ pod pogoji iz uvodne izjave (88) Uredbe (ES) št. 1144/2009 (10). Komisija je od pristojnih organov Angole (INAVIC) zahtevala, da predložijo informacije o nadzoru letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines, zlasti glede večjega nadzora poletov na Portugalsko, in o rezultatih. |
| --- | --- |

(59)

TAAG Angolan Airlines lahko leti na Portugalsko le z zrakoplovi vrste Boeing 777-200 z registracijskimi oznakami D2-TED, D2-TEE in D2-TEF ter s štirimi zrakoplovi vrste Boeing B-737-700 z registracijskimi oznakami D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH in D2-TBJ pod pogoji iz uvodne izjave (88) Uredbe (ES) št. 1144/2009 (10). Komisija je od pristojnih organov Angole (INAVIC) zahtevala, da predložijo informacije o nadzoru letalskega prevoznika TAAG Angolan Airlines, zlasti glede večjega nadzora poletov na Portugalsko, in o rezultatih.

| (60) | INAVIC je Odbor za varnost v zračnem prometu obvestil, da je nadalje okrepil stalno spremljanje TAAG Angolan Airlinesa. V letu 2009 je izvedel 34 načrtovanih pregledov letalskega prevoznika. Poleg tega se pregledi na ploščadi sistematično opravljajo pred vsakim letom letalskega prevoznika v Evropo. |
| --- | --- |

(60)

INAVIC je Odbor za varnost v zračnem prometu obvestil, da je nadalje okrepil stalno spremljanje TAAG Angolan Airlinesa. V letu 2009 je izvedel 34 načrtovanih pregledov letalskega prevoznika. Poleg tega se pregledi na ploščadi sistematično opravljajo pred vsakim letom letalskega prevoznika v Evropo.

| (61) | TAAG Angolan Airlines je zaprosil za zaslišanje pred Odborom za varnost v zračnem prometu, da bi lahko predstavil svoje novo stanje, in je bil zaslišan 18. marca 2010. Prevoznik je sporočil, da je decembra 2009 ponovno pridobil članstvo v IATA, in je Odboru zagotovil obširne informacije, ki kažejo na visoko raven njegovega izvajanja letov v Lizbono, na podlagi česar je zaprosil za dovoljenje za ponovno opravljanje letov v preostale države EU. |
| --- | --- |

(61)

TAAG Angolan Airlines je zaprosil za zaslišanje pred Odborom za varnost v zračnem prometu, da bi lahko predstavil svoje novo stanje, in je bil zaslišan 18. marca 2010. Prevoznik je sporočil, da je decembra 2009 ponovno pridobil članstvo v IATA, in je Odboru zagotovil obširne informacije, ki kažejo na visoko raven njegovega izvajanja letov v Lizbono, na podlagi česar je zaprosil za dovoljenje za ponovno opravljanje letov v preostale države EU.

| (62) | Pristojni organi Portugalske (INAC) so predložili oceno rezultatov preverjanj TAAG Angolan Airlinesa na ploščadi, ki so jih izvedli od ponovnega dovoljenja za opravljanje letov v Lizbono. INAC je sporočil, da je bilo od 1. avgusta 2009, ko so se leti ponovno začeli izvajati, opravljenih približno 200 takšnih pregledov. INAC je potrdil, da pri teh ni bilo ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti, da je zadovoljen z opravljanjem letov TAAG Angolan Airlinesa v Lizbono in iz nje ter da namerava predlagati razširitev opravljanja letov na ostale članice EU. |
| --- | --- |

(62)

Pristojni organi Portugalske (INAC) so predložili oceno rezultatov preverjanj TAAG Angolan Airlinesa na ploščadi, ki so jih izvedli od ponovnega dovoljenja za opravljanje letov v Lizbono. INAC je sporočil, da je bilo od 1. avgusta 2009, ko so se leti ponovno začeli izvajati, opravljenih približno 200 takšnih pregledov. INAC je potrdil, da pri teh ni bilo ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti, da je zadovoljen z opravljanjem letov TAAG Angolan Airlinesa v Lizbono in iz nje ter da namerava predlagati razširitev opravljanja letov na ostale članice EU.

| (63) | Prevoznik je tudi sporočil, da je v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi vložil sredstva v izboljšanje opreme pri svoji floti Boeing B737-200, in sicer v namestitev sistemov EGPWS, ELT406 in RVSM, vrat pilotske kabine, digitalnega zapisovalnika podatkov o letu in digitalnega letalskega vremenskega radarja, ter dodal, da je ta postopek še v teku in še ni zaključen pri vseh zrakoplovih v floti. Prevoznik je tudi sporočil, da namerava postopoma prenehati z uporabo zrakoplova vrste Boeing B747-300, predvsem zaradi slabše zanesljivosti delovanja. |
| --- | --- |

(63)

Prevoznik je tudi sporočil, da je v skladu z mednarodnimi varnostnimi standardi vložil sredstva v izboljšanje opreme pri svoji floti Boeing B737-200, in sicer v namestitev sistemov EGPWS, ELT406 in RVSM, vrat pilotske kabine, digitalnega zapisovalnika podatkov o letu in digitalnega letalskega vremenskega radarja, ter dodal, da je ta postopek še v teku in še ni zaključen pri vseh zrakoplovih v floti. Prevoznik je tudi sporočil, da namerava postopoma prenehati z uporabo zrakoplova vrste Boeing B747-300, predvsem zaradi slabše zanesljivosti delovanja.

| (64) | Posledično se na podlagi skupnih meril ter z upoštevanjem priporočil iz odstavka 62 in pozitivnih rezultatov preverjanj na ploščadi ocenjuje, da mora TAAG ostati v Prilogi B za tri zrakoplove vrste Boeing B777 z registrskimi oznakami D2-TED, D2-TEE in D2-TEF ter štiri zrakoplove vrste Boeing B737-700 z registrskimi oznakami D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH in D2-TBJ ter da je treba sedanje omejitve, ki dovoljujejo izvajanje letov le v Lizbono, razveljaviti. Vendar pa je treba pri izvajanju letov tega prevoznika v Evropsko unijo primerno preverjati učinkovito izpolnjevanje zadevnih varnostnih meril, in sicer s prednostno razvrstitvijo preverjanj zrakoplovov tega prevoznika na ploščadi v skladu z Uredbo št. 351/2008. |
| --- | --- |

(64)

Posledično se na podlagi skupnih meril ter z upoštevanjem priporočil iz odstavka 62 in pozitivnih rezultatov preverjanj na ploščadi ocenjuje, da mora TAAG ostati v Prilogi B za tri zrakoplove vrste Boeing B777 z registrskimi oznakami D2-TED, D2-TEE in D2-TEF ter štiri zrakoplove vrste Boeing B737-700 z registrskimi oznakami D2-TBF, D2-TBG, D2-TBH in D2-TBJ ter da je treba sedanje omejitve, ki dovoljujejo izvajanje letov le v Lizbono, razveljaviti. Vendar pa je treba pri izvajanju letov tega prevoznika v Evropsko unijo primerno preverjati učinkovito izpolnjevanje zadevnih varnostnih meril, in sicer s prednostno razvrstitvijo preverjanj zrakoplovov tega prevoznika na ploščadi v skladu z Uredbo št. 351/2008.

| (65) | INAVIC je poročal o nadaljnjem napredku pri odpravljanju pomanjkljivosti, ki so ostale po zadnjem obisku EU za presojo varnosti junija 2009. INAVIC je zlasti posodobil angolske varnostne predpise za letalstvo, v katere je vključil zadnje spremembe standardov ICAO, okrepil program spremljanja in zaposlil dva dodatna kvalificirana inšpektorja za letalske dejavnosti. |
| --- | --- |

(65)

INAVIC je poročal o nadaljnjem napredku pri odpravljanju pomanjkljivosti, ki so ostale po zadnjem obisku EU za presojo varnosti junija 2009. INAVIC je zlasti posodobil angolske varnostne predpise za letalstvo, v katere je vključil zadnje spremembe standardov ICAO, okrepil program spremljanja in zaposlil dva dodatna kvalificirana inšpektorja za letalske dejavnosti.

| (66) | INAVIC je poročal tudi o napredku pri ponovni certifikaciji letalskih prevoznikov Angole, ki naj bi se zaključila do konca leta 2010, ko naj bi, kot je določil INAVIC, ti prevozniki prenehali z opravljanjem dejavnosti, če ne bodo ponovno certificirani v skladu z angolskimi varnostnimi predpisi za letalstvo. Vendar pa razen TAAG Angolan Airlinesa ni bil ponovno certificiran še noben drug letalski prevoznik. |
| --- | --- |

(66)

INAVIC je poročal tudi o napredku pri ponovni certifikaciji letalskih prevoznikov Angole, ki naj bi se zaključila do konca leta 2010, ko naj bi, kot je določil INAVIC, ti prevozniki prenehali z opravljanjem dejavnosti, če ne bodo ponovno certificirani v skladu z angolskimi varnostnimi predpisi za letalstvo. Vendar pa razen TAAG Angolan Airlinesa ni bil ponovno certificiran še noben drug letalski prevoznik.

| (67) | INAVIC je sporočil, da so nadzorne dejavnosti med potekom ponovne certifikacije pokazale na varnostne pomanjkljivosti in kršenje varnostnih predpisov, zaradi česar je INAVIC sprejel primerne izvršilne ukrepe. Zato je bilo spričevalo letalskega prevoznika Air Gemini razveljavljeno decembra 2009, spričevali letalskih prevoznikov PHA in SAL pa februarja 2010. Spričevala letalskih prevoznikov Giraglobo, Mavewa in Airnave so bila februarja 2010 začasno preklicana. Vendar pa INAVIC ni predložil dokazov o razveljavitvi teh spričeval. |
| --- | --- |

(67)

INAVIC je sporočil, da so nadzorne dejavnosti med potekom ponovne certifikacije pokazale na varnostne pomanjkljivosti in kršenje varnostnih predpisov, zaradi česar je INAVIC sprejel primerne izvršilne ukrepe. Zato je bilo spričevalo letalskega prevoznika Air Gemini razveljavljeno decembra 2009, spričevali letalskih prevoznikov PHA in SAL pa februarja 2010. Spričevala letalskih prevoznikov Giraglobo, Mavewa in Airnave so bila februarja 2010 začasno preklicana. Vendar pa INAVIC ni predložil dokazov o razveljavitvi teh spričeval.

| (68) | Komisija spodbuja INAVIC, naj odločno nadaljuje postopek ponovne certifikacije letalskih prevoznikov Angole ob ustreznem upoštevanju morebitnih pomislekov glede varnosti, ugotovljenih v tem postopku. Na podlagi skupnih meril se ocenjuje, da morajo ostali letalski prevozniki, za katere je odgovoren INAVIC, in sicer Aerojet, Air26, Air Gicango, Air Jet, Air Nave, Alada, Angola Air Services, Diexim, Gira Globo, Heliang, Helimalongo, Mavewa, Rui & Conceicao, Servisair in Sonair ter Air Gemini, PHA in SAL ostati v Prilogi A. |
| --- | --- |

(68)

Komisija spodbuja INAVIC, naj odločno nadaljuje postopek ponovne certifikacije letalskih prevoznikov Angole ob ustreznem upoštevanju morebitnih pomislekov glede varnosti, ugotovljenih v tem postopku. Na podlagi skupnih meril se ocenjuje, da morajo ostali letalski prevozniki, za katere je odgovoren INAVIC, in sicer Aerojet, Air26, Air Gicango, Air Jet, Air Nave, Alada, Angola Air Services, Diexim, Gira Globo, Heliang, Helimalongo, Mavewa, Rui & Conceicao, Servisair in Sonair ter Air Gemini, PHA in SAL ostati v Prilogi A.

| (69) | Pristojni organi Ruske federacije so 19. februarja 2010 obvestili Komisijo, da so spremenili sklep z dne 25. aprila 2008, na podlagi katerega so 13 ruskim zrakoplovom, ki so navedeni na spričevalu, prepovedali opravljanje letov v Evropsko unijo. Ti zrakoplovi takrat niso imeli opreme za opravljanje mednarodnih letov v skladu s standardi ICAO (niso imeli opreme TAWS/E-GPWS) in/ali je njihovo potrdilo o plovnosti poteklo in/ali ni bilo obnovljeno. |
| --- | --- |

(69)

Pristojni organi Ruske federacije so 19. februarja 2010 obvestili Komisijo, da so spremenili sklep z dne 25. aprila 2008, na podlagi katerega so 13 ruskim zrakoplovom, ki so navedeni na spričevalu, prepovedali opravljanje letov v Evropsko unijo. Ti zrakoplovi takrat niso imeli opreme za opravljanje mednarodnih letov v skladu s standardi ICAO (niso imeli opreme TAWS/E-GPWS) in/ali je njihovo potrdilo o plovnosti poteklo in/ali ni bilo obnovljeno.

| (70) | Na podlagi novega sklepa je naslednjim zrakoplovom prepovedano opravljanje letov v Evropsko unijo, znotraj Unije in iz Unije:






  (a) | Aircompany Yakutia: Antonov AN-140: RA-41250; AN-24RV: RA-46496, RA-46665, RA-47304, RA-47352, RA-47353, RA-47360; AN-26: RA-26660. |
| --- | --- | --- |

(70)

Na podlagi novega sklepa je naslednjim zrakoplovom prepovedano opravljanje letov v Evropsko unijo, znotraj Unije in iz Unije:

(a)

Aircompany Yakutia: Antonov AN-140: RA-41250; AN-24RV: RA-46496, RA-46665, RA-47304, RA-47352, RA-47353, RA-47360; AN-26: RA-26660.

| (b) | Atlant-Soyuz: Tupolev TU-154M: RA-85672 in RA-85682. |
| --- | --- |

(b)

Atlant-Soyuz: Tupolev TU-154M: RA-85672 in RA-85682.

| (c) | Gazpromavia: Tupolev TU-154M: RA-85625 in RA-85774; Yakovlev Yak-40: RA-87511, RA-88186 in RA-88300; Yak-40K: RA-21505 in RA-98109; Yak-42D: RA-42437; vsi (22) helikopterji Kamov Ka-26 (neznana registracija); vsi (49) helikopterji Mi-8 (neznana registracija); vsi (11) helikopterji Mi-171 (neznana registracija); vsi (8) helikopterji Mi-2 (neznana registracija); vsi (1) helikopterji EC-120B: RA-04116. |
| --- | --- |

(c)

Gazpromavia: Tupolev TU-154M: RA-85625 in RA-85774; Yakovlev Yak-40: RA-87511, RA-88186 in RA-88300; Yak-40K: RA-21505 in RA-98109; Yak-42D: RA-42437; vsi (22) helikopterji Kamov Ka-26 (neznana registracija); vsi (49) helikopterji Mi-8 (neznana registracija); vsi (11) helikopterji Mi-171 (neznana registracija); vsi (8) helikopterji Mi-2 (neznana registracija); vsi (1) helikopterji EC-120B: RA-04116.

| (d) | Kavminvodyavia: Tupolev TU-154B: RA-85307, RA-85494 in RA-85457. |
| --- | --- |

(d)

Kavminvodyavia: Tupolev TU-154B: RA-85307, RA-85494 in RA-85457.

| (e) | Krasnoyarsky Airlines: zrakoplov vrste TU-154M RA-85682, ki je bil prej na spričevalu letalskega prevoznika Krasnoyarsky Airlines, ki je bilo razveljavljeno leta 2009, trenutno upravlja drug letalski prevoznik, certificiran v Ruski federaciji. |
| --- | --- |

(e)

Krasnoyarsky Airlines: zrakoplov vrste TU-154M RA-85682, ki je bil prej na spričevalu letalskega prevoznika Krasnoyarsky Airlines, ki je bilo razveljavljeno leta 2009, trenutno upravlja drug letalski prevoznik, certificiran v Ruski federaciji.

| (f) | Kuban Airlines: Yakovlev Yak-42: RA-42331, RA-42336, RA-42350, RA-42538, in RA-42541. |
| --- | --- |

(f)

Kuban Airlines: Yakovlev Yak-42: RA-42331, RA-42336, RA-42350, RA-42538, in RA-42541.

| (g) | Orenburg Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85602; vsi TU-134 (neznana registracija); vsi Antonov An-24 (neznana registracija); vsi An-2 (neznana registracija); vsi helikopterji Mi-2 (neznana registracija); vsi helikopterji Mi-8 (neznana registracija). |
| --- | --- |

(g)

Orenburg Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85602; vsi TU-134 (neznana registracija); vsi Antonov An-24 (neznana registracija); vsi An-2 (neznana registracija); vsi helikopterji Mi-2 (neznana registracija); vsi helikopterji Mi-8 (neznana registracija).

| (h) | Siberia Airlines: Tupolev TU-154M: RA-85613, RA-85619, RA-85622 in RA-85690. |
| --- | --- |

(h)

Siberia Airlines: Tupolev TU-154M: RA-85613, RA-85619, RA-85622 in RA-85690.

| (i) | Tatarstan Airlines: Yakovlev Yak-42D: RA-42374, RA-42433; vsi Tupolev TU-134A, vključno z naslednjimi: RA-65065, RA-65102, RA-65691, RA-65970 in RA-65973; vsi Antonov AN-24RV, vključno z naslednjimi: RA-46625 in RA-47818; zrakoplova vrste AN24RV z registrskima oznakama RA-46625 in RA-47818 trenutno upravlja drug ruski prevoznik. |
| --- | --- |

(i)

Tatarstan Airlines: Yakovlev Yak-42D: RA-42374, RA-42433; vsi Tupolev TU-134A, vključno z naslednjimi: RA-65065, RA-65102, RA-65691, RA-65970 in RA-65973; vsi Antonov AN-24RV, vključno z naslednjimi: RA-46625 in RA-47818; zrakoplova vrste AN24RV z registrskima oznakama RA-46625 in RA-47818 trenutno upravlja drug ruski prevoznik.

| (j) | Ural Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85508 (zrakoplovi RA-85319, RA-85337, RA-85357, RA-85375, RA-85374 in RA-85432 se trenutno ne uporabljajo zaradi finančnih razlogov). |
| --- | --- |

(j)

Ural Airlines: Tupolev TU-154B: RA-85508 (zrakoplovi RA-85319, RA-85337, RA-85357, RA-85375, RA-85374 in RA-85432 se trenutno ne uporabljajo zaradi finančnih razlogov).

| (k) | UTAir: Tupolev TU-154M: RA-85733, RA-85755, RA-85806, RA-85820; vsi (25) TU-134: RA-65024, RA-65033, RA-65127, RA-65148, RA-65560, RA-65572, RA-65575, RA-65607, RA-65608, RA-65609, RA-65611, RA-65613, RA-65616, RA-65620, RA-65622, RA-65728, RA-65755, RA-65777, RA-65780, RA-65793, RA-65901, RA-65902 in RA-65977; zrakoplova RA-65143 in RA-65916 uporablja drug ruski prevoznik; vsi (1) TU-134B: RA-65726; vsi (10) Yakovlev Yak-40: RA-87348 (trenutno se ne uporablja zaradi finančnih razlogov), RA-87907, RA-87941, RA-87997, RA-88209, RA-88227 in RA-88280; vsi helikopterji Mil-26: (neznana registracija); vsi helikopterji Mil-10: (neznana registracija); vsi helikopterji Mil-8 (neznana registracija); vsi helikopterji AS-355 (neznana registracija); vsi helikopterji BO-105 (neznana registracija); vse zrakoplove vrste AN-24B: RA-46388, zrakoplove RA-46267 in RA-47289 in zrakoplove vrste AN-24RV RA-46509, RA-46519 in RA-47800 upravlja drug ruski prevoznik. |
| --- | --- |

(k)

UTAir: Tupolev TU-154M: RA-85733, RA-85755, RA-85806, RA-85820; vsi (25) TU-134: RA-65024, RA-65033, RA-65127, RA-65148, RA-65560, RA-65572, RA-65575, RA-65607, RA-65608, RA-65609, RA-65611, RA-65613, RA-65616, RA-65620, RA-65622, RA-65728, RA-65755, RA-65777, RA-65780, RA-65793, RA-65901, RA-65902 in RA-65977; zrakoplova RA-65143 in RA-65916 uporablja drug ruski prevoznik; vsi (1) TU-134B: RA-65726; vsi (10) Yakovlev Yak-40: RA-87348 (trenutno se ne uporablja zaradi finančnih razlogov), RA-87907, RA-87941, RA-87997, RA-88209, RA-88227 in RA-88280; vsi helikopterji Mil-26: (neznana registracija); vsi helikopterji Mil-10: (neznana registracija); vsi helikopterji Mil-8 (neznana registracija); vsi helikopterji AS-355 (neznana registracija); vsi helikopterji BO-105 (neznana registracija); vse zrakoplove vrste AN-24B: RA-46388, zrakoplove RA-46267 in RA-47289 in zrakoplove vrste AN-24RV RA-46509, RA-46519 in RA-47800 upravlja drug ruski prevoznik.

| (l) | Rossija (STC Russia): Tupolev TU-134: RA-65979, zrakoplove RA-65904, RA-65905, RA-65911, RA-65921 in RA-65555 uporablja drug ruski prevoznik; TU-214: RA-64504 in RA-64505 uporablja drug ruski prevoznik; Ilyushin IL-18: RA-75454 in RA-75464 uporablja drug ruski prevoznik; Yakovlev Yak-40: RA-87203, RA-87968, RA-87971 in RA-88200 uporablja drug ruski prevoznik. |
| --- | --- |

(l)

Rossija (STC Russia): Tupolev TU-134: RA-65979, zrakoplove RA-65904, RA-65905, RA-65911, RA-65921 in RA-65555 uporablja drug ruski prevoznik; TU-214: RA-64504 in RA-64505 uporablja drug ruski prevoznik; Ilyushin IL-18: RA-75454 in RA-75464 uporablja drug ruski prevoznik; Yakovlev Yak-40: RA-87203, RA-87968, RA-87971 in RA-88200 uporablja drug ruski prevoznik.

| (71) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1144/2009 so Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in države članice decembra 2009 izvedle obisk na kraju samem v Republiki Jemen, s katerim so preverile stanje glede varnosti pri prevozniku Yemenia z namenom, da se ugotovi njegova dejanska skladnost z mednarodnimi varnostnimi standardi in oceni zmožnost uprave CAMA za zagotavljanje nadzora nad varnostjo civilnega letalstva v Jemnu. |
| --- | --- |

(71)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1144/2009 so Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in države članice decembra 2009 izvedle obisk na kraju samem v Republiki Jemen, s katerim so preverile stanje glede varnosti pri prevozniku Yemenia z namenom, da se ugotovi njegova dejanska skladnost z mednarodnimi varnostnimi standardi in oceni zmožnost uprave CAMA za zagotavljanje nadzora nad varnostjo civilnega letalstva v Jemnu.

| (72) | Ocenjevalni obisk je pokazal, da je CAMA sposobna izvajati učinkovit nadzor nad Yemenia Yemen Airwaysem in zagotoviti, da so letalski prevozniki, katerim izda spričevalo, sposobni varnega izvajanja letov v skladu s standardi ICAO, ter da sta nadzor in spremljanje izvajanja letov Yemenia Yemen Airways primerna za zagotovitev, da se leti izvajajo v skladu z zahtevami, ki izvirajo iz spričevala letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(72)

Ocenjevalni obisk je pokazal, da je CAMA sposobna izvajati učinkovit nadzor nad Yemenia Yemen Airwaysem in zagotoviti, da so letalski prevozniki, katerim izda spričevalo, sposobni varnega izvajanja letov v skladu s standardi ICAO, ter da sta nadzor in spremljanje izvajanja letov Yemenia Yemen Airways primerna za zagotovitev, da se leti izvajajo v skladu z zahtevami, ki izvirajo iz spričevala letalskega prevoznika.

| (73) | Glede na rezultate ocenjevalnega obiska na tej stopnji niso potrebni nadaljnji ukrepi. Komisija bo še naprej natančno spremljala delovanje prevoznika in spodbuja pristojne organe Jemna k nadaljevanju prizadevanj pri preiskavi nesreče letalskega prevoznika Yemenia Yemen Airways, let 626, ki se je zgodila 30. junija 2009. Države članice bodo v skladu z Uredbo (ES) št. 351/2008 preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika. |
| --- | --- |

(73)

Glede na rezultate ocenjevalnega obiska na tej stopnji niso potrebni nadaljnji ukrepi. Komisija bo še naprej natančno spremljala delovanje prevoznika in spodbuja pristojne organe Jemna k nadaljevanju prizadevanj pri preiskavi nesreče letalskega prevoznika Yemenia Yemen Airways, let 626, ki se je zgodila 30. junija 2009. Države članice bodo v skladu z Uredbo (ES) št. 351/2008 preverjale dejansko izpolnjevanje ustreznih varnostnih standardov s prednostno razvrstitvijo preverjanj na ploščadi, ki jih je treba opraviti na zrakoplovih tega letalskega prevoznika.

| (74) | Obstajajo preverjeni dokazi o nezadostni sposobnosti organov, odgovornih za nadzor letalskih prevoznikov, certificiranih na Filipinih, za odpravo varnostnih pomanjkljivosti in nezadostni dokazi o skladnosti z veljavnimi varnostnimi standardi ICAO ter priporočenimi praksami letalskih prevoznikov, certificiranih v Republiki Filipini, na kar kažejo rezultati revizije, ki jo je oktobra 2009 na Filipinih izvedel ICAO v okviru splošnega pregleda varnostnih standardov (USOAP), in dekategoriziranje Filipinov s strani pristojnih organov Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

(74)

Obstajajo preverjeni dokazi o nezadostni sposobnosti organov, odgovornih za nadzor letalskih prevoznikov, certificiranih na Filipinih, za odpravo varnostnih pomanjkljivosti in nezadostni dokazi o skladnosti z veljavnimi varnostnimi standardi ICAO ter priporočenimi praksami letalskih prevoznikov, certificiranih v Republiki Filipini, na kar kažejo rezultati revizije, ki jo je oktobra 2009 na Filipinih izvedel ICAO v okviru splošnega pregleda varnostnih standardov (USOAP), in dekategoriziranje Filipinov s strani pristojnih organov Združenih držav Amerike.

| (75) | Na podlagi revizije, izvedene oktobra 2009 na Filipinih v okviru USOAP, je ICAO vse države pogodbenice Čikaške konvencije obvestil o pomislekih zaradi obstoja velikih varnostnih pomanjkljivosti, ki vplivajo na varnostni nadzor nad prevozniki in zrakoplovi, registriranimi na Filipinih (11), v skladu s katerimi 47 letalskih prevoznikov na Filipinih, vključno z mednarodnimi letalskimi prevozniki, deluje s spričevali letalskega prevoznika, ki so bila izdana v skladu z razveljavljenimi upravnimi odločbami. Pristojni organi Filipinov niso sprejeli nobenega izvedbenega ali prehodnega načrta za certificiranje ostalih letalskih prevoznikov v skladu s predpisi za civilno letalstvo, ki so nadomestili te upravne določbe. Poleg tega pristojni organi Filipinov že več kot eno leto ne izvajajo preverjanj letalskih prevoznikov. Načrti korekcijskih ukrepov, ki so jih ti organi predlagali ICAO, se niso šteli za zadovoljive za odpravo tega velikega vprašanja varnosti, ki ostaja nerešeno. |
| --- | --- |

(75)

Na podlagi revizije, izvedene oktobra 2009 na Filipinih v okviru USOAP, je ICAO vse države pogodbenice Čikaške konvencije obvestil o pomislekih zaradi obstoja velikih varnostnih pomanjkljivosti, ki vplivajo na varnostni nadzor nad prevozniki in zrakoplovi, registriranimi na Filipinih (11), v skladu s katerimi 47 letalskih prevoznikov na Filipinih, vključno z mednarodnimi letalskimi prevozniki, deluje s spričevali letalskega prevoznika, ki so bila izdana v skladu z razveljavljenimi upravnimi odločbami. Pristojni organi Filipinov niso sprejeli nobenega izvedbenega ali prehodnega načrta za certificiranje ostalih letalskih prevoznikov v skladu s predpisi za civilno letalstvo, ki so nadomestili te upravne določbe. Poleg tega pristojni organi Filipinov že več kot eno leto ne izvajajo preverjanj letalskih prevoznikov. Načrti korekcijskih ukrepov, ki so jih ti organi predlagali ICAO, se niso šteli za zadovoljive za odpravo tega velikega vprašanja varnosti, ki ostaja nerešeno.

| (76) | Poleg tega Zvezna uprava za letalstvo Ministrstva za promet Združenih držav Amerike (FAA) v okviru programa IASA uvršča to državo v kategorijo II glede varnosti, kar pomeni, da Republika Filipini ne izpolnjuje mednarodnih varnostnih standardov, ki jih je določil ICAO. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega Zvezna uprava za letalstvo Ministrstva za promet Združenih držav Amerike (FAA) v okviru programa IASA uvršča to državo v kategorijo II glede varnosti, kar pomeni, da Republika Filipini ne izpolnjuje mednarodnih varnostnih standardov, ki jih je določil ICAO.

| (77) | Resni pomisleki glede varnosti, ki jih je objavil ICAO, kažejo, da načrt korekcijskih ukrepov, ki so ga pristojni organi Filipinov predstavili Komisiji 13. oktobra 2008 (12) in katerega rok za izvedbo je bil 31. marec 2009, ni bil izveden in da pristojni organi Filipinov načrta niso bili sposobni izvesti do roka. |
| --- | --- |

(77)

Resni pomisleki glede varnosti, ki jih je objavil ICAO, kažejo, da načrt korekcijskih ukrepov, ki so ga pristojni organi Filipinov predstavili Komisiji 13. oktobra 2008 (12) in katerega rok za izvedbo je bil 31. marec 2009, ni bil izveden in da pristojni organi Filipinov načrta niso bili sposobni izvesti do roka.

| (78) | Komisija se je z upoštevanjem resnih pomislekov glede varnosti, ki jih je objavil ICAO, posvetovala s pristojnimi organi Filipinov in izrazila svojo zaskrbljenost glede varnosti izvajanja dejavnosti vseh letalskih prevoznikov, ki so licencirani v navedeni državi, in zahtevala pojasnila glede ukrepov, ki so jih izvedli pristojni organi navedene države za odpravo ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(78)

Komisija se je z upoštevanjem resnih pomislekov glede varnosti, ki jih je objavil ICAO, posvetovala s pristojnimi organi Filipinov in izrazila svojo zaskrbljenost glede varnosti izvajanja dejavnosti vseh letalskih prevoznikov, ki so licencirani v navedeni državi, in zahtevala pojasnila glede ukrepov, ki so jih izvedli pristojni organi navedene države za odpravo ugotovljenih varnostnih pomanjkljivosti.

| (79) | Pristojni organi Filipinov (CAAP) so med januarjem in marcem 2010 predložili dokumentacijo, niso pa zagotovili zahtevanih informacij in zlasti dokazov, da se varnostne pomanjkljivosti ustrezno odpravljajo. |
| --- | --- |

(79)

Pristojni organi Filipinov (CAAP) so med januarjem in marcem 2010 predložili dokumentacijo, niso pa zagotovili zahtevanih informacij in zlasti dokazov, da se varnostne pomanjkljivosti ustrezno odpravljajo.

| (80) | Odbor za varnost v zračnem prometu je 18. marca 2010 zaslišal CAAP, ki je potrdil, da bo 20 letalskih prevoznikov še naprej delovalo s spričevali, ki so bila izdana v skladu z razveljavljenimi upravnimi odločbami, in sicer do njihovega ponovnega certificiranja ali najpozneje 1. decembra 2010. Ti prevozniki so: Aerowurks Aerial Spraying Services, Airtrack Agricultural Corp., Asia Aircraft Overseas, Philippines Inc., Aviation Technology Innovators Inc., Bendice Transport Management Inc., Canadian Helicopter Philippines Inc., CM Aero, Cyclone Airways, INAEC Aviation Corp., Macro Asia Air Taxi Services, Omni Aviation, Corp., Philippine Agricultural Aviation Corp., Royal Air Charter Services Inc., Royal Star Aviation Inc., Southstar Aviation Company, Subic International Air Charter Inc. in Subic Seaplane Inc.. Poleg tega je CAAP potrdil, da veliko število teh prevoznikov še naprej deluje s pretečenimi spričevali, in sicer v skladu z začasnimi izvzetji, na podlagi katerih jim ni treba imeti zadevnega spričevala. Zlasti letalski prevoznik Pacific East Asia Cargo Airlines Inc. s koriščenjem izvzetja od zahteve glede skladnosti s spričevalom, ki je bilo izdano 16. decembra 2009 za največ 90 dni in je poteklo 16. marca 2010, še naprej izvaja mednarodne prevoze tovora z velikimi zrakoplovi vrste Boeing B727, čeprav je njegovo spričevalo, izdano 31. marca 2008 v skladu z razveljavljenimi upravnimi odločbami, poteklo 30. marca 2009. CAAP ni uspel potrditi, da je ta izvajalec prenehal delovati 18. marca 2010. |
| --- | --- |

(80)

Odbor za varnost v zračnem prometu je 18. marca 2010 zaslišal CAAP, ki je potrdil, da bo 20 letalskih prevoznikov še naprej delovalo s spričevali, ki so bila izdana v skladu z razveljavljenimi upravnimi odločbami, in sicer do njihovega ponovnega certificiranja ali najpozneje 1. decembra 2010. Ti prevozniki so: Aerowurks Aerial Spraying Services, Airtrack Agricultural Corp., Asia Aircraft Overseas, Philippines Inc., Aviation Technology Innovators Inc., Bendice Transport Management Inc., Canadian Helicopter Philippines Inc., CM Aero, Cyclone Airways, INAEC Aviation Corp., Macro Asia Air Taxi Services, Omni Aviation, Corp., Philippine Agricultural Aviation Corp., Royal Air Charter Services Inc., Royal Star Aviation Inc., Southstar Aviation Company, Subic International Air Charter Inc. in Subic Seaplane Inc.. Poleg tega je CAAP potrdil, da veliko število teh prevoznikov še naprej deluje s pretečenimi spričevali, in sicer v skladu z začasnimi izvzetji, na podlagi katerih jim ni treba imeti zadevnega spričevala. Zlasti letalski prevoznik Pacific East Asia Cargo Airlines Inc. s koriščenjem izvzetja od zahteve glede skladnosti s spričevalom, ki je bilo izdano 16. decembra 2009 za največ 90 dni in je poteklo 16. marca 2010, še naprej izvaja mednarodne prevoze tovora z velikimi zrakoplovi vrste Boeing B727, čeprav je njegovo spričevalo, izdano 31. marca 2008 v skladu z razveljavljenimi upravnimi odločbami, poteklo 30. marca 2009. CAAP ni uspel potrditi, da je ta izvajalec prenehal delovati 18. marca 2010.

| (81) | CAAP je sporočil, da je naslednjih devet spričeval poteklo ali niso bila obnovljena: Beacon, Corporate Air, Frontier Aviation Corp., Mora Air Service Inc., Pacific Airways Corp., Pacific Alliance Corp., Topflite Airways Inc., World Aviation Corp. in Yokota Aviation Corp. Vendar pristojni organi niso predložili dokazov, da so bila spričevala teh prevoznikov razveljavljena in da so ti prevozniki zato prenehali obstajati. |
| --- | --- |

(81)

CAAP je sporočil, da je naslednjih devet spričeval poteklo ali niso bila obnovljena: Beacon, Corporate Air, Frontier Aviation Corp., Mora Air Service Inc., Pacific Airways Corp., Pacific Alliance Corp., Topflite Airways Inc., World Aviation Corp. in Yokota Aviation Corp. Vendar pristojni organi niso predložili dokazov, da so bila spričevala teh prevoznikov razveljavljena in da so ti prevozniki zato prenehali obstajati.

| (82) | CAAP je navedel, da je v začetku leta 2009 začel postopek ponovne certifikacije in da je 21 letalskih prevoznikov že bilo ponovno certificiranih v skladu s predpisi za civilno letalstvo, ki so začeli veljati leta 2008. Ti prevozniki so: Air Philippines Corp., Aviatour's Fly'n Inc., Cebu Pacific Air, Chemtrad Aviation Corp., Far East Aviation Services, F.F. Cruz & Company Inc., Huma Corp., Interisland Airlines Inc., Island Aviation, Lion Air Inc., Mindanao Rainbow Agricultural Development Services, Misibis Aviation and Development Corp., Philippine Airlines, South East Asian Airlines Inc., Spirit of Manila Airlines Corp., TransGlobal Airways Corp., WCC Aviation Company, Zenith Air Inc. in Zest Airways Inc.. Vendar pa CAAP ni uspel dokazati stabilnosti tega postopka ponovne certifikacije. CAAP ni zagotovil popolnih certifikatov vseh teh prevoznikov, saj iz spričeval letalskih prevoznikov zlasti ni bilo mogoče razbrati številke in registrskih oznak naslednjih prevoznikov, ki so bili ponovno certificirani: Zest Airways Inc., Lion Air, Inc., Aviatour's Fly'sn Inc., Misibis Aviation in Development Corp. Poleg tega CAAP ni uspel zagotoviti revizije, ki bi se izvedla pred certificiranjem, ali dokazov, da so bile pred ponovno certifikacijo izvedene zadostne preiskave izvajanja letov in vzdrževanja prevoznikov, s katerimi bi dokazal učinkovito izvajanje potrjenih priročnikov in skladnost izvajanja letov in vzdrževanja teh prevoznikov z veljavnimi varnostnimi predpisi. CAAP tudi ni uspel dokazati, da se nad ponovno certificiranimi letalskimi prevozniki izvaja nadzor, saj načrti nadzora, zasnovani za plovnost in licenciranje v letu 2010, niso vključevali nobenih rokov za načrtovane dejavnosti. |
| --- | --- |

(82)

CAAP je navedel, da je v začetku leta 2009 začel postopek ponovne certifikacije in da je 21 letalskih prevoznikov že bilo ponovno certificiranih v skladu s predpisi za civilno letalstvo, ki so začeli veljati leta 2008. Ti prevozniki so: Air Philippines Corp., Aviatour's Fly'n Inc., Cebu Pacific Air, Chemtrad Aviation Corp., Far East Aviation Services, F.F. Cruz & Company Inc., Huma Corp., Interisland Airlines Inc., Island Aviation, Lion Air Inc., Mindanao Rainbow Agricultural Development Services, Misibis Aviation and Development Corp., Philippine Airlines, South East Asian Airlines Inc., Spirit of Manila Airlines Corp., TransGlobal Airways Corp., WCC Aviation Company, Zenith Air Inc. in Zest Airways Inc.. Vendar pa CAAP ni uspel dokazati stabilnosti tega postopka ponovne certifikacije. CAAP ni zagotovil popolnih certifikatov vseh teh prevoznikov, saj iz spričeval letalskih prevoznikov zlasti ni bilo mogoče razbrati številke in registrskih oznak naslednjih prevoznikov, ki so bili ponovno certificirani: Zest Airways Inc., Lion Air, Inc., Aviatour's Fly'sn Inc., Misibis Aviation in Development Corp. Poleg tega CAAP ni uspel zagotoviti revizije, ki bi se izvedla pred certificiranjem, ali dokazov, da so bile pred ponovno certifikacijo izvedene zadostne preiskave izvajanja letov in vzdrževanja prevoznikov, s katerimi bi dokazal učinkovito izvajanje potrjenih priročnikov in skladnost izvajanja letov in vzdrževanja teh prevoznikov z veljavnimi varnostnimi predpisi. CAAP tudi ni uspel dokazati, da se nad ponovno certificiranimi letalskimi prevozniki izvaja nadzor, saj načrti nadzora, zasnovani za plovnost in licenciranje v letu 2010, niso vključevali nobenih rokov za načrtovane dejavnosti.

| (83) | Prevoznik Philippines Airlines je zaprosil za zaslišanje pred Odborom za varnost v zračnem prometu in je bil zaslišan 18. marca 2010. Letalski prevoznik je predstavil svojo dejavnost in postopek ponovne certifikacije, izvedene v letu 2009 do izdaje novega spričevala letalskega prevoznika 9. oktobra 2009, ki zagotavlja skladnost s predpisi za civilno letalstvo, ki so začeli veljati leta 2008. Prevoznik je predstavil preverjanja, ki jih je izvedel pred ponovno certifikacijo, in potrdil, da so bila usmerjena na pregled in odobritev novih priročnikov in postopkov. Prevoznik je tudi navedel, da pred ponovno certifikacijo ni bil predmet obširne revizije CAAP na kraju samem in prav tako ne njegovo izvajanje letov ter da se bo revizija še izvedla. Philippines Airlines je sporočil, da ne izvaja letov v EU in da za njegovo izvajanje letov v ZDA zaradi dekategorizacije s strani Zvezne uprave ZDA za letalstvo veljajo omejitve ter da ne sme izvajati letov na dodatnih progah niti zamenjati zrakoplovov na progah, na katerih sedaj izvaja lete. |
| --- | --- |

(83)

Prevoznik Philippines Airlines je zaprosil za zaslišanje pred Odborom za varnost v zračnem prometu in je bil zaslišan 18. marca 2010. Letalski prevoznik je predstavil svojo dejavnost in postopek ponovne certifikacije, izvedene v letu 2009 do izdaje novega spričevala letalskega prevoznika 9. oktobra 2009, ki zagotavlja skladnost s predpisi za civilno letalstvo, ki so začeli veljati leta 2008. Prevoznik je predstavil preverjanja, ki jih je izvedel pred ponovno certifikacijo, in potrdil, da so bila usmerjena na pregled in odobritev novih priročnikov in postopkov. Prevoznik je tudi navedel, da pred ponovno certifikacijo ni bil predmet obširne revizije CAAP na kraju samem in prav tako ne njegovo izvajanje letov ter da se bo revizija še izvedla. Philippines Airlines je sporočil, da ne izvaja letov v EU in da za njegovo izvajanje letov v ZDA zaradi dekategorizacije s strani Zvezne uprave ZDA za letalstvo veljajo omejitve ter da ne sme izvajati letov na dodatnih progah niti zamenjati zrakoplovov na progah, na katerih sedaj izvaja lete.

| (84) | Prevoznik Cebu Pacific je zaprosil za zaslišanje pred Odborom za varnost v zračnem prometu in je bil zaslišan 18. marca 2010. Letalski prevoznik je predstavil svojo dejavnost in postopek ponovne certifikacije, izvedene v letu 2009 do izdaje novega spričevala letalskega prevoznika 25. novembra 2009, ki zagotavlja skladnost s predpisi za civilno letalstvo, ki so začeli veljati leta 2008. Prevoznik je predstavil preverjanja, ki jih je izvedel pred ponovno certifikacijo, in zlasti potrdil, da pridobljeni certifikat vključuje novo odobritev za prevoz nevarnega blaga, medtem ko CAAP tega ni revidiral. Vendar pa je prevoznik izjavil, da po lastni volji te odobritve ne izvaja. Cebu Pacific je izjavil, da zaradi dekategorizacije Filipinov s strani Zvezne uprave ZDA za letalstvo ne sme izvajati letov v ZDA. Prevoznik je še izjavil, da ne namerava izvajati letov v EU. |
| --- | --- |

(84)

Prevoznik Cebu Pacific je zaprosil za zaslišanje pred Odborom za varnost v zračnem prometu in je bil zaslišan 18. marca 2010. Letalski prevoznik je predstavil svojo dejavnost in postopek ponovne certifikacije, izvedene v letu 2009 do izdaje novega spričevala letalskega prevoznika 25. novembra 2009, ki zagotavlja skladnost s predpisi za civilno letalstvo, ki so začeli veljati leta 2008. Prevoznik je predstavil preverjanja, ki jih je izvedel pred ponovno certifikacijo, in zlasti potrdil, da pridobljeni certifikat vključuje novo odobritev za prevoz nevarnega blaga, medtem ko CAAP tega ni revidiral. Vendar pa je prevoznik izjavil, da po lastni volji te odobritve ne izvaja. Cebu Pacific je izjavil, da zaradi dekategorizacije Filipinov s strani Zvezne uprave ZDA za letalstvo ne sme izvajati letov v ZDA. Prevoznik je še izjavil, da ne namerava izvajati letov v EU.

| (85) | Komisija pozdravlja nedavna prizadevanja teh dveh prevoznikov za zagotovitev varnega izvajanja letov in priznava, da sta sprejela notranje ukrepe za povečanje varnosti. Komisija je pripravljena obiskati ta prevoznika v sodelovanju z državami članicami in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, s čimer bo preverila njuno upoštevanje mednarodnih varnostnih standardov. |
| --- | --- |

(85)

Komisija pozdravlja nedavna prizadevanja teh dveh prevoznikov za zagotovitev varnega izvajanja letov in priznava, da sta sprejela notranje ukrepe za povečanje varnosti. Komisija je pripravljena obiskati ta prevoznika v sodelovanju z državami članicami in Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, s čimer bo preverila njuno upoštevanje mednarodnih varnostnih standardov.

| (86) | Komisija pozdravlja tudi nedavna prizadevanja pristojnih organov za reformo sistema civilnega letalstva na Filipinih in ukrepe, sprejete za odpravo varnostnih pomanjkljivosti, ki sta jih sporočila FAA in ICAO. Vendar bo do začetka učinkovitega izvajanja primernih korekcijskih ukrepov za odpravo resnih pomislekov, ki jih je izdal ICAO glede varnosti na podlagi skupnih meril veljalo, da pristojni organi Filipinov na tej stopnji niso sposobni izvajati in uveljavljati zadevnih varnostnih standardov pri nobenem od letalskih prevoznikov, ki so pod njihovim regulativnim nadzorom. Zato je treba vsem letalskim prevoznikom, certificiranim na Filipinih, prepovedati opravljanje letov in jih vključiti v Prilogo A. |
| --- | --- |

(86)

Komisija pozdravlja tudi nedavna prizadevanja pristojnih organov za reformo sistema civilnega letalstva na Filipinih in ukrepe, sprejete za odpravo varnostnih pomanjkljivosti, ki sta jih sporočila FAA in ICAO. Vendar bo do začetka učinkovitega izvajanja primernih korekcijskih ukrepov za odpravo resnih pomislekov, ki jih je izdal ICAO glede varnosti na podlagi skupnih meril veljalo, da pristojni organi Filipinov na tej stopnji niso sposobni izvajati in uveljavljati zadevnih varnostnih standardov pri nobenem od letalskih prevoznikov, ki so pod njihovim regulativnim nadzorom. Zato je treba vsem letalskim prevoznikom, certificiranim na Filipinih, prepovedati opravljanje letov in jih vključiti v Prilogo A.

| (87) | Vendar pa Komisija meni, da je država z nedavnimi spremembami v upravi CAAP in takojšnjimi konkretnimi ukrepi nove uprave, vključno z zaposlitvijo 23 kvalificiranih inšpektorjev in okrepljeno tehnično podporo, ki jo je zagotovil ICAO, pokazala pripravljenost za čim hitrejše obravnavanje varnostnih pomanjkljivosti, ki sta jih ugotovila FAA in ICAO, in čim hitrejšo uspešno odpravo teh pomanjkljivosti. Komisija je pripravljena podpreti prizadevanja Filipinov, in sicer z ocenjevalnim obiskom, s katerim bo ocenila tudi učinkovitost prevoznikov pri zagotavljanju varnosti, s čimer se bodo odpravile ugotovljene resne varnostne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(87)

Vendar pa Komisija meni, da je država z nedavnimi spremembami v upravi CAAP in takojšnjimi konkretnimi ukrepi nove uprave, vključno z zaposlitvijo 23 kvalificiranih inšpektorjev in okrepljeno tehnično podporo, ki jo je zagotovil ICAO, pokazala pripravljenost za čim hitrejše obravnavanje varnostnih pomanjkljivosti, ki sta jih ugotovila FAA in ICAO, in čim hitrejšo uspešno odpravo teh pomanjkljivosti. Komisija je pripravljena podpreti prizadevanja Filipinov, in sicer z ocenjevalnim obiskom, s katerim bo ocenila tudi učinkovitost prevoznikov pri zagotavljanju varnosti, s čimer se bodo odpravile ugotovljene resne varnostne pomanjkljivosti.

| (88) | Ne glede na svoje izrecne zahteve Komisija do zdaj ni prejela dokazil o tem, da drugi letalski prevozniki, vključeni na seznam Skupnosti, ki je bil posodobljen 26. novembra 2009, in organi, odgovorni za regulativni nadzor nad temi prevozniki, v celoti izvajajo ustrezne korekcijske ukrepe. Zato se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da morajo za te letalske prevoznike še naprej veljati prepoved opravljanja letov (Priloga A) ali omejitve pri opravljanju letov (Priloga B), odvisno od primera. |
| --- | --- |

(88)

Ne glede na svoje izrecne zahteve Komisija do zdaj ni prejela dokazil o tem, da drugi letalski prevozniki, vključeni na seznam Skupnosti, ki je bil posodobljen 26. novembra 2009, in organi, odgovorni za regulativni nadzor nad temi prevozniki, v celoti izvajajo ustrezne korekcijske ukrepe. Zato se na podlagi skupnih meril ocenjuje, da morajo za te letalske prevoznike še naprej veljati prepoved opravljanja letov (Priloga A) ali omejitve pri opravljanju letov (Priloga B), odvisno od primera.

| (89) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost zračnega prometa – |
| --- | --- |

(89)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost zračnega prometa –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 474/2006 se spremeni:

| 1. | Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge A k tej uredbi. |
| --- | --- |

1.

Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge A k tej uredbi.

| 2. | Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge B k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge B k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2010

Za Komisijo,

za predsednika po pooblastilu

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 344, 27.12.2005, str. 15.

1

(2)  UL L 84, 23.3.2006, str. 14.

2

(3)  UL L 373, 31.12.1991, str. 4.

3

(4)  Uvodne izjave (75) do (86) Uredbe (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006, UL L 84, 23.3.2006, str. 19–21.

4

(5)  Uvodna izjava (21) Uredbe (ES) št. 1131/2008 z dne 14. novembra 2008, UL L 306, 15.11.2008, str. 49.

5

(6)  UL L 312, 27.11.2009, str. 16.

6

(7)  UL L 312, 27.11.2009, str. 16.

7

(8)  Italijanska uprava za civilno letalstvo je 5. februarja 2010 obvestila Midwest Airlines o teh varnostnih pomanjkljivostih, zaradi katerih je bilo dovoljenje za izvedbo leta razveljavljeno.

8

(9)  Uvodne izjave (10) do (16) Uredbe (ES) št. 1144/2009 z dne 26. novembra 2009, UL L 312, 27.11.2009, str. 17.

9

(10)  UL L 312, 27.11.2009, str. 24.

10

(11)  Ugotovitev ICAO OPS/01.

11

(12)  Uvodna izjava (16) Uredbe (ES) št. 1131/2008 z dne 14. novembra 2008, UL L 306, 15.11.2008, str. 49.

12

---

PRILOGA A

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJA PREPOVED OPRAVLJANJA VSEH LETOV V SKUPNOSTI
   (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence | Oznaka letalske družbe ICAO | Država letalskega prevoznika |
| --- | --- | --- | --- |
| ARIANA AFGHAN AIRLINES | AOC 009 | AFG | Afganistan |
| SIEM REAP AIRWAYS INTERNATIONAL | AOC/013/00 | SRH | Kraljevina Kambodža |
| SILVERBACK CARGO FREIGHTERS | Ni znana | VRB | Ruandska republika |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Angole, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznika TAAG Angola Airlines, vključenim v Prilogo B, tudi naslednji: | | | Republika Angola |
| AEROJET | 015 | Ni znana | Republika Angola |
| AIR26 | 004 | DCD | Republika Angola |
| AIR GEMINI | 002 | GLL | Republika Angola |
| AIR GICANGO | 009 | Ni znana | Republika Angola |
| AIR JET | 003 | MBC | Republika Angola |
| AIR NAVE | 017 | Ni znana | Republika Angola |
| ALADA | 005 | RAD | Republika Angola |
| ANGOLA AIR SERVICES | 006 | Ni znana | Republika Angola |
| DIEXIM | 007 | Ni znana | Republika Angola |
| GIRA GLOBO | 008 | GGL | Republika Angola |
| HELIANG | 010 | Ni znana | Republika Angola |
| HELIMALONGO | 011 | Ni znana | Republika Angola |
| MAVEWA | 016 | Ni znana | Republika Angola |
| PHA | 019 | Ni znana | Republika Angola |
| RUI & CONCEICAO | 012 | Ni znana | Republika Angola |
| SAL | 013 | Ni znana | Republika Angola |
| SERVISAIR | 018 | Ni znana | Republika Angola |
| SONAIR | 014 | SOR | Republika Angola |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Benina, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | | — | Republika Benin |
| AERO BENIN | PEA No 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | Ni znana | Republika Benin |
| AFRICA AIRWAYS | Ni znana | AFF | Republika Benin |
| ALAFIA JET | PEA No 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS | N/A | Republika Benin |
| BENIN GOLF AIR | PEA No 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS. | Ni znana | Republika Benin |
| BENIN LITTORAL AIRWAYS | PEA No 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS. | LTL | Republika Benin |
| COTAIR | PEA No 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS. | COB | Republika Benin |
| ROYAL AIR | PEA No 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS | BNR | Republika Benin |
| TRANS AIR BENIN | PEA No 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS | TNB | Republika Benin |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Republike Kongo, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | | | Republika Kongo |
| AERO SERVICE | RAC06-002 | RSR | Republika Kongo |
| EQUAFLIGHT SERVICES | RAC 06-003 | EKA | Republika Kongo |
| SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO | RAC 06-004 | Ni znana | Republika Kongo |
| TRANS AIR CONGO | RAC 06-001 | Ni znana | Republika Kongo |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Demokratične republike Kongo (DRK), odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | | — | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AFRICAN AIR SERVICES COMMUTER | 409/CAB/MIN/TVC/051/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR KASAI | 409/CAB/MIN/ TVC/036/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR KATANGA | 409/CAB/MIN/TVC/031/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| AIR TROPIQUES | 409/CAB/MIN/TVC/029/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BLUE AIRLINES | 409/CAB/MIN/TVC/028/08 | BUL | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BRAVO AIR CONGO | 409/CAB/MIN/TC/0090/2006 | BRV | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BUSINESS AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/048/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| BUSY BEE CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/052/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CETRACA AVIATION SERVICE | 409/CAB/MIN/TVC/026/08 | CER | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| CHC STELLAVIA | 409/CAB/MIN/TC/0050/2006 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA) | 409/CAB/MIN/TVC/035/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| DOREN AIR CONGO | 409/CAB/MIN/TVC/0032/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| ENTREPRISE WORLD AIRWAYS (EWA) | 409/CAB/MIN/TVC/003/08 | EWS | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| FILAIR | 409/CAB/MIN/TVC/037/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GALAXY KAVATSI | 409/CAB/MIN/TVC/027/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR) | 409/CAB/MIN/TVC/053/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GOMA EXPRESS | 409/CAB/MIN/TC/0051/2006 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| GOMAIR | 409/CAB/MIN/TVC/045/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| HEWA BORA AIRWAYS (HBA) | 409/CAB/MIN/TVC/038/08 | ALX | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB) | 409/CAB/MIN/TVC/033/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| KIN AVIA | 409/CAB/MIN/TVC/042/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES (LAC) | Podpis ministra (odlok št. 78/205) | LCG | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MALU AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/04008 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| MANGO AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/034/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SAFE AIR COMPANY | 409/CAB/MIN/TVC/025/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SERVICES AIR | 409/CAB/MIN/TVC/030/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| SWALA AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/050/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TMK AIR COMMUTER | 409/CAB/MIN/TVC/044/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TRACEP CONGO AVIATION | 409/CAB/MIN/TVC/046/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| TRANS AIR CARGO SERVICES | 409/CAB/MIN/TVC/024/08 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| WIMBI DIRA AIRWAYS | 409/CAB/MIN/TVC/039/08 | WDA | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| ZAABU INTERNATIONAL | 409/CAB/MIN/TVC/049/09 | Ni znana | Demokratična republika Kongo (DRK) |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Džibutija, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjim: | | | Džibuti |
| DAALLO AIRLINES | Ni znana | DAO | Džibuti |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Ekvatorialne Gvineje, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | | | Ekvatorialna Gvineja |
| CRONOS AIRLINES | Ni znana | Ni znana | Ekvatorialna Gvineja |
| CEIBA INTERCONTINENTAL | Ni znana | CEL | Ekvatorialna Gvineja |
| EGAMS | Ni znana | EGM | Ekvatorialna Gvineja |
| EUROGUINEANA DE AVIACION Y TRANSPORTES | 2006/001/MTTCT/DGAC/SOPS | EUG | Ekvatorialna Gvineja |
| GENERAL WORK AVIACION | 002/ANAC | Ni podatkov | Ekvatorialna Gvineja |
| GETRA - GUINEA ECUATORIAL DE TRANSPORTES AEREOS | 739 | GET | Ekvatorialna Gvineja |
| GUINEA AIRWAYS | 738 | Ni podatkov | Ekvatorialna Gvineja |
| STAR EQUATORIAL AIRLINES | Ni znana | Ni znana | Ekvatorialna Gvineja |
| UTAGE – UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL | 737 | UTG | Ekvatorialna Gvineja |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Indonezije, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznikov Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines in Ekspres Transportasi Antarbenua, vključno z naslednjimi: | | | Republika Indonezija |
| AIR PACIFIC UTAMA | 135-020 | Ni znana | Republika Indonezija |
| ALFA TRANS DIRGANTATA | 135-012 | Ni znana | Republika Indonezija |
| ASCO NUSA AIR | 135-022 | Ni znana | Republika Indonezija |
| ASI PUDJIASTUTI | 135-028 | Ni znana | Republika Indonezija |
| AVIASTAR MANDIRI | 135-029 | Ni znana | Republika Indonezija |
| CARDIG AIR | 121-013 | Ni znana | Republika Indonezija |
| DABI AIR NUSANTARA | 135-030 | Ni znana | Republika Indonezija |
| DERAYA AIR TAXI | 135-013 | DRY | Republika Indonezija |
| DERAZONA AIR SERVICE | 135-010 | DRZ | Republika Indonezija |
| DIRGANTARA AIR SERVICE | 135-014 | DIR | Republika Indonezija |
| EASTINDO | 135-038 | Ni znana | Republika Indonezija |
| GATARI AIR SERVICE | 135-018 | GHS | Republika Indonezija |
| INDONESIA AIR ASIA | 121-009 | AWQ | Republika Indonezija |
| INDONESIA AIR TRANSPORT | 135-034 | IDA | Republika Indonezija |
| INTAN ANGKASA AIR SERVICE | 135-019 | Ni znana | Republika Indonezija |
| JOHNLIN AIR TRANSPORT | 135-043 | Ni znana | Republika Indonezija |
| KAL STAR | 121-037 | KLS | Republika Indonezija |
| KARTIKA AIRLINES | 121-003 | KAE | Republika Indonezija |
| KURA-KURA AVIATION | 135-016 | KUR | Republika Indonezija |
| LION MENTARI ARILINES | 121-010 | LNI | Republika Indonezija |
| MANUNGGAL AIR SERVICE | 121-020 | Ni znana | Republika Indonezija |
| MEGANTARA | 121-025 | MKE | Republika Indonezija |
| MERPATI NUSANTARA AIRLINES | 121-002 | MNA | Republika Indonezija |
| METRO BATAVIA | 121-007 | BTV | Republika Indonezija |
| MIMIKA AIR | 135-007 | Ni znana | Republika Indonezija |
| NATIONAL UTILITY HELICOPTER | 135-011 | Ni znana | Republika Indonezija |
| NUSANTARA AIR CHARTER | 121-022 | Ni znana | Republika Indonezija |
| NUSANTARA BUANA AIR | 135-041 | Ni znana | Republika Indonezija |
| NYAMAN AIR | 135-042 | Ni znana | Republika Indonezija |
| PELITA AIR SERVICE | 121-008 | PAS | Republika Indonezija |
| PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA | 135-026 | Ni znana | Republika Indonezija |
| PURA WISATA BARUNA | 135-025 | Ni znana | Republika Indonezija |
| REPUBLIC EXPRESS AIRLINES | 121-040 | RPH | Republika Indonezija |
| RIAU AIRLINES | 121-016 | RIU | Republika Indonezija |
| SAMPOERNA AIR NUSANTARA | 135-036 | SAE | Republika Indonezija |
| SAYAP GARUDA INDAH | 135-004 | Ni znana | Republika Indonezija |
| SKY AVIATION | 135-044 | Ni znana | Republika Indonezija |
| SMAC | 135-015 | SMC | Republika Indonezija |
| SRIWIJAYA AIR | 121-035 | SJY | Republika Indonezija |
| SURVEI UDARA PENAS | 135-006 | Ni znana | Republika Indonezija |
| TRANSWISATA PRIMA AVIATION | 135-021 | Ni znana | Republika Indonezija |
| TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE | 121-038 | XAR | Republika Indonezija |
| TRAVIRA UTAMA | 135-009 | Ni znana | Republika Indonezija |
| TRI MG INTRA ASIA AIRLINES | 121-018 | TMG | Republika Indonezija |
| TRIGANA AIR SERVICE | 121-006 | TGN | Republika Indonezija |
| UNINDO | 135-040 | Ni znana | Republika Indonezija |
| WING ABADI AIRLINES | 121-012 | WON | Republika Indonezija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Kazahstana, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznika Air Astana, vključenim v Prilogo B, tudi naslednji: | | | Republika Kazahstan |
| AERO AIR COMPANY | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| AEROPRAKT KZ | Ni znana | APK | Republika Kazahstan |
| AIR ALMATY | AK-0331-07 | LMY | Republika Kazahstan |
| AIR COMPANY KOKSHETAU | AK-0357-08 | KRT | Republika Kazahstan |
| AIR DIVISION OF EKA | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| AIR FLAMINGO | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| AIR TRUST AIRCOMPANY | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| AK SUNKAR AIRCOMPANY | Ni znana | AKS | Republika Kazahstan |
| ALMATY AVIATION | Ni znana | LMT | Republika Kazahstan |
| ARKHABAY | Ni znana | KEK | Republika Kazahstan |
| ASIA CONTINENTAL AIRLINES | AK-0345-08 | CID | Republika Kazahstan |
| ASIA CONTINENTAL AVIALINES | AK-0371-08 | RRK | Republika Kazahstan |
| ASIA WINGS | AK-0390-09 | AWA | Republika Kazahstan |
| ASSOCIATION OF AMATEUR PILOTS OF KAZAKHSTAN | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| ATMA AIRLINES | AK-0372-08 | AMA | Republika Kazahstan |
| ATYRAU AYE JOLY | AK-0321-07 | JOL | Republika Kazahstan |
| AVIA-JAYNAR | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| BEYBARS AIRCOMPANY | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| BERKUT AIR/BEK AIR | AK-0311-07 | BKT/BEK | Republika Kazahstan |
| BERKUT KZ | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| BURUNDAYAVIA AIRLINES | AK-0374-08 | BRY | Republika Kazahstan |
| COMLUX | AK-0352-08 | KAZ | Republika Kazahstan |
| DETA AIR | AK-0344-08 | DET | Republika Kazahstan |
| EAST WING | AK-0332-07 | EWZ | Republika Kazahstan |
| EASTERN EXPRESS | AK-0358-08 | LIS | Republika Kazahstan |
| EURO-ASIA AIR | AK-0384-09 | EAK | Republika Kazahstan |
| EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL | Ni znana | KZE | Republika Kazahstan |
| FENIX | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| FLY JET KZ | AK-0391-09 | FJK | Republika Kazahstan |
| IJT AVIATION | AK-0335-08 | DVB | Republika Kazahstan |
| INVESTAVIA | AK-0342-08 | TLG | Republika Kazahstan |
| IRTYSH AIR | AK-0381-09 | MZA | Republika Kazahstan |
| JET AIRLINES | AK-0349-09 | SOZ | Republika Kazahstan |
| JET ONE | AK-0367-08 | JKZ | Republika Kazahstan |
| KAZAIR JET | AK-0387-09 | KEJ | Republika Kazahstan |
| KAZAIRTRANS AIRLINE | AK-0347-08 | KUY | Republika Kazahstan |
| KAZAIRWEST | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| KAZAVIA | Ni znana | KKA | Republika Kazahstan |
| KAZAVIASPAS | Ni znana | KZS | Republika Kazahstan |
| KOKSHETAU | AK-0357-08 | KRT | Republika Kazahstan |
| MEGA AIRLINES | AK-0356-08 | MGK | Republika Kazahstan |
| MIRAS | AK-0315-07 | MIF | Republika Kazahstan |
| NAVIGATOR | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| ORLAN 2000 AIRCOMPANY | Ni znana | KOV | Republika Kazahstan |
| PANKH CENTER KAZAKHSTAN | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| PRIME AVIATION | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| SALEM AIRCOMPANY | Ni znana | KKS | Republika Kazahstan |
| SAMAL AIR | Ni znana | SAV | Republika Kazahstan |
| SAYAKHAT AIRLINES | AK-0359-08 | SAH | Republika Kazahstan |
| SEMEYAVIA | Ni znana | SMK | Republika Kazahstan |
| SCAT | AK-0350-08 | VSV | Republika Kazahstan |
| SKYBUS | AK-0364-08 | BYK | Republika Kazahstan |
| SKYJET | AK-0307-09 | SEK | Republika Kazahstan |
| SKYSERVICE | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| TYAN SHAN | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| UST-KAMENOGORSK | AK-0385-09 | UCK | Republika Kazahstan |
| ZHETYSU AIRCOMPANY | Ni znana | JTU | Republika Kazahstan |
| ZHERSU AVIA | Ni znana | RZU | Republika Kazahstan |
| ZHEZKAZGANAIR | Ni znana | Ni znana | Republika Kazahstan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Kirgiške republike, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | | | Kirgiška republika |
| AIR MANAS | 17 | MBB | Kirgiška republika |
| ASIAN AIR | Ni znana | AAZ | Kirgiška republika |
| AVIA TRAFFIC COMPANY | 23 | AVJ | Kirgiška republika |
| AEROSTAN (EX BISTAIR-FEZ BISHKEK) | 08 | BSC | Kirgiška republika |
| CLICK AIRWAYS | 11 | CGK | Kirgiška republika |
| DAMES | 20 | DAM | Kirgiška republika |
| EASTOK AVIA | 15 | EEA | Kirgiška republika |
| GOLDEN RULE AIRLINES | 22 | GRS | Kirgiška republika |
| ITEK AIR | 04 | IKA | Kirgiška republika |
| KYRGYZ TRANS AVIA | 31 | KTC | Kirgiška republika |
| KYRGYZSTAN | 03 | LYN | Kirgiška republika |
| MAX AVIA | 33 | MAI | Kirgiška republika |
| S GROUP AVIATION | 6 | SGL | Kirgiška republika |
| SKY GATE INTERNATIONAL AVIATION | 14 | SGD | Kirgiška republika |
| SKY WAY AIR | 21 | SAB | Kirgiška republika |
| TENIR AIRLINES | 26 | TEB | Kirgiška republika |
| TRAST AERO | 05 | TSJ | Kirgiška republika |
| VALOR AIR | 07 | VAC | Kirgiška republika |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Liberije, odgovorni za regulativni nadzor | | — | Liberija |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Gabonske republike, pristojni za regulativni nadzor, razen Gabon Airlines, Afrijet in SN2AG, vključenim v Prilogo B, tudi naslednji: | | | Gabonska republika |
| AIR SERVICES SA | 0002/MTACCMDH/SGACC/DTA | AGB | Gabonska republika |
| AIR TOURIST (ALLEGIANCE) | 0026/MTACCMDH/SGACC/DTA | NIL | Gabonska republika |
| NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE) | 0020/MTACCMDH/SGACC/DTA | Ni znana | Gabonska republika |
| SCD AVIATION | 0022/MTACCMDH/SGACC/DTA | Ni znana | Gabonska republika |
| SKY GABON | 0043/MTACCMDH/SGACC/DTA | SKG | Gabonska republika |
| SOLENTA AVIATION GABON | 0023/MTACCMDH/SGACC/DTA | Ni znana | Gabonska republika |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Republike Filipini, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | | | Republika Filipini |
| AEROWURKS AERIAL SPRAYING SERVICES | 4AN2008003 | Ni znana | Republika Filipini |
| AIR PHILIPPINES CORPORATION | 2009006 | Ni znana | Republika Filipini |
| AIR WOLF AVIATION INC. | 200911 | Ni znana | Republika Filipini |
| AIRTRACK AGRICULTURAL CORPORATION | 4AN2005003 | Ni znana | Republika Filipini |
| ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC. | 4AN9800036 | Ni znana | Republika Filipini |
| AVIATION TECHNOLOGY INNOVATORS, INC. | 4AN2007005 | Ni znana | Republika Filipini |
| AVIATOUR'S FLY'N INC. | 200910 | Ni znana | Republika Filipini |
| AYALA AVIATION CORP. | 4AN9900003 | Ni znana | Republika Filipini |
| BEACON | Ni znana | Ni znana | Republika Filipini |
| BENDICE TRANSPORT MANAGEMENT INC. | 4AN2008006 | Ni znana | Republika Filipini |
| CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC. | 4AN9800025 | Ni znana | Republika Filipini |
| CEBU PACIFIC AIR | 2009002 | Ni znana | Republika Filipini |
| CHEMTRAD AVIATION CORPORATION | 2009018 | Ni znana | Republika Filipini |
| CM AERO | 4AN2000001 | Ni znana | Republika Filipini |
| CORPORATE AIR | Ni znana | Ni znana | Republika Filipini |
| CYCLONE AIRWAYS | 4AN9900008 | Ni znana | Republika Filipini |
| FAR EAST AVIATION SERVICES | 2009013 | Ni znana | Republika Filipini |
| F.F. CRUZ AND COMPANY, INC. | 2009017 | Ni znana | Republika Filipini |
| HUMA CORPORATION | 2009014 | Ni znana | Republika Filipini |
| INAEC AVIATION CORP. | 4AN2002004 | Ni znana | Republika Filipini |
| ISLAND AVIATION | 2009009 | Ni znana | Republika Filipini |
| INTERISLAND AIRLINES, INC. | 2010023 | Ni znana | Republika Filipini |
| ISLAND TRANSVOYAGER | 2010022 | Ni znana | Republika Filipini |
| LION AIR, INCORPORATED | 2009019 | Ni znana | Republika Filipini |
| MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES | 4AN9800035 | Ni znana | Republika Filipini |
| MINDANAO RAINBOW AGRICULTURAL DEVELOPMENT SERVICES | 2009016 | Ni znana | Republika Filipini |
| MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP | 2010020 | Ni znana | Republika Filipini |
| OMNI AVIATION CORP. | 4AN2002002 | Ni znana | Republika Filipini |
| PACIFIC EAST ASIA CARGO AIRLINES, INC. | 4AS9800006 | Ni znana | Republika Filipini |
| PACIFIC AIRWAYS CORPORATION | Ni znana | Ni znana | Republika Filipini |
| PACIFIC ALLIANCE CORPORATION | Ni znana | Ni znana | Republika Filipini |
| PHILIPPINE AIRLINES | 2009001 | Ni znana | Republika Filipini |
| PHILIPPINE AGRICULTURAL AVIATION CORP. | 4AN9800015 | Ni znana | Republika Filipini |
| ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC. | 4AN2003003 | Ni znana | Republika Filipini |
| ROYAL STAR AVIATION, INC. | 4AN9800029 | Ni znana | Republika Filipini |
| SOUTH EAST ASIA INC. | 2009004 | Ni znana | Republika Filipini |
| SOUTHSTAR AVIATION COMPANY, INC. | 4AN9800037 | Ni znana | Republika Filipini |
| SPIRIT OF MANILA AIRLINES CORPORATION | 2009008 | Ni znana | Republika Filipini |
| SUBIC INTERNATIONAL AIR CHARTER | 4AN9900010 | Ni znana | Republika Filipini |
| SUBIC SEAPLANE, INC. | 4AN2000002 | Ni znana | Republika Filipini |
| TOPFLITE AIRWAYS, INC. | Ni znana | Ni znana | Republika Filipini |
| TRANSGLOBAL AIRWAYS CORPORATION | 2009007 | Ni znana | Republika Filipini |
| WORLD AVIATION, CORP. | Ni znana | Ni znana | Republika Filipini |
| WCC AVIATION COMPANY | 2009015 | Ni znana | Republika Filipini |
| YOKOTA AVIATION, INC. | Ni znana | Ni znana | Republika Filipini |
| ZENITH AIR, INC. | 2009012 | Ni znana | Republika Filipini |
| ZEST AIRWAYS INCORPORATED | 2009003 | Ni znana | Republika Filipini |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sao Tomea in Principa, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | — | — | Sao Tome in Principe |
| AFRICA CONNECTION | 10/AOC/2008 | Ni znana | Sao Tome in Principe |
| BRITISH GULF INTERNATIONAL COMPANY LTD | 01/AOC/2007 | BGI | Sao Tome in Principe |
| EXECUTIVE JET SERVICES | 03/AOC/2006 | EJZ | Sao Tome in Principe |
| GLOBAL AVIATION OPERATION | 04/AOC/2006 | Ni znana | Sao Tome in Principe |
| GOLIAF AIR | 05/AOC/2001 | GLE | Sao Tome in Principe |
| ISLAND OIL EXPLORATION | 01/AOC/2008 | Ni znana | Sao Tome in Principe |
| STP AIRWAYS | 03/AOC/2006 | STP | Sao Tome in Principe |
| TRANSAFRIK INTERNATIONAL LTD | 02/AOC/2002 | TFK | Sao Tome in Principe |
| TRANSCARG | 01/AOC/2009 | Ni znana | Sao Tome in Principe |
| TRANSLIZ AVIATION (TMS) | 02/AOC/2007 | TMS | Sao Tome in Principe |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sierre Leone, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | — | — | Sierra Leone |
| AIR RUM, LTD | Ni znana | RUM | Sierra Leone |
| DESTINY AIR SERVICES, LTD | Ni znana | DTY | Sierra Leone |
| HEAVYLIFT CARGO | Ni znana | Ni znana | Sierra Leone |
| ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD | Ni znana | ORJ | Sierra Leone |
| PARAMOUNT AIRLINES, LTD | Ni znana | PRR | Sierra Leone |
| SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD | Ni znana | SVT | Sierra Leone |
| TEEBAH AIRWAYS | Ni znana | Ni znana | Sierra Leone |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sudana, odgovorni za regulativni nadzor | | | Republika Sudan |
| SUDAN AIRWAYS | Ni znana | | Republika Sudan |
| SUN AIR COMPANY | Ni znana | | Republika Sudan |
| MARSLAND COMPANY | Ni znana | | Republika Sudan |
| ATTICO AIRLINES | Ni znana | | Republika Sudan |
| FOURTY EIGHT AVIATION | Ni znana | | Republika Sudan |
| SUDANESE STATES AVIATION COMPANY | Ni znana | | Republika Sudan |
| ALMAJARA AVIATION | Ni znana | | Republika Sudan |
| BADER AIRLINES | Ni znana | | Republika Sudan |
| ALFA AIRLINES | Ni znana | | Republika Sudan |
| AZZA TRANSPORT COMPANY | Ni znana | | Republika Sudan |
| GREEN FLAG AVIATION | Ni znana | | Republika Sudan |
| ALMAJAL AVIATION SERVICE | Ni znana | | Republika Sudan |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Svazija, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | — | — | Svazi |
| SWAZILAND AIRLINK | Ni znana | SZL | Svazi |
| Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Zambije, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi: | | | Zambija |
| ZAMBEZI AIRLINES | Z/AOC/001/2009 | ZMA | Zambija |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) ali številka operativne licence

Oznaka letalske družbe ICAO

Država letalskega prevoznika

ARIANA AFGHAN AIRLINES

AOC 009

AFG

Afganistan

SIEM REAP AIRWAYS INTERNATIONAL

AOC/013/00

SRH

Kraljevina Kambodža

SILVERBACK CARGO FREIGHTERS

Ni znana

VRB

Ruandska republika

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Angole, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznika TAAG Angola Airlines, vključenim v Prilogo B, tudi naslednji:

Republika Angola

AEROJET

015

Ni znana

Republika Angola

AIR26

004

DCD

Republika Angola

AIR GEMINI

002

GLL

Republika Angola

AIR GICANGO

009

Ni znana

Republika Angola

AIR JET

003

MBC

Republika Angola

AIR NAVE

017

Ni znana

Republika Angola

ALADA

005

RAD

Republika Angola

ANGOLA AIR SERVICES

006

Ni znana

Republika Angola

DIEXIM

007

Ni znana

Republika Angola

GIRA GLOBO

008

GGL

Republika Angola

HELIANG

010

Ni znana

Republika Angola

HELIMALONGO

011

Ni znana

Republika Angola

MAVEWA

016

Ni znana

Republika Angola

PHA

019

Ni znana

Republika Angola

RUI & CONCEICAO

012

Ni znana

Republika Angola

SAL

013

Ni znana

Republika Angola

SERVISAIR

018

Ni znana

Republika Angola

SONAIR

014

SOR

Republika Angola

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Benina, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

—

Republika Benin

AERO BENIN

PEA No 014/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

Ni znana

Republika Benin

AFRICA AIRWAYS

Ni znana

AFF

Republika Benin

ALAFIA JET

PEA No 014/ANAC/MDCTTTATP-PR/DEA/SCS

N/A

Republika Benin

BENIN GOLF AIR

PEA No 012/MDCTTP-PR/ANAC/DEA/SCS.

Ni znana

Republika Benin

BENIN LITTORAL AIRWAYS

PEA No 013/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS.

LTL

Republika Benin

COTAIR

PEA No 015/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS.

COB

Republika Benin

ROYAL AIR

PEA No 11/ANAC/MDCTTP-PR/DEA/SCS

BNR

Republika Benin

TRANS AIR BENIN

PEA No 016/MDCTTTATP-PR/ANAC/DEA/SCS

TNB

Republika Benin

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Republike Kongo, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

Republika Kongo

AERO SERVICE

RAC06-002

RSR

Republika Kongo

EQUAFLIGHT SERVICES

RAC 06-003

EKA

Republika Kongo

SOCIETE NOUVELLE AIR CONGO

RAC 06-004

Ni znana

Republika Kongo

TRANS AIR CONGO

RAC 06-001

Ni znana

Republika Kongo

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Demokratične republike Kongo (DRK), odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

—

Demokratična republika Kongo (DRK)

AFRICAN AIR SERVICES COMMUTER

409/CAB/MIN/TVC/051/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR KASAI

409/CAB/MIN/ TVC/036/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR KATANGA

409/CAB/MIN/TVC/031/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

AIR TROPIQUES

409/CAB/MIN/TVC/029/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

BLUE AIRLINES

409/CAB/MIN/TVC/028/08

BUL

Demokratična republika Kongo (DRK)

BRAVO AIR CONGO

409/CAB/MIN/TC/0090/2006

BRV

Demokratična republika Kongo (DRK)

BUSINESS AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/048/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

BUSY BEE CONGO

409/CAB/MIN/TVC/052/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

CETRACA AVIATION SERVICE

409/CAB/MIN/TVC/026/08

CER

Demokratična republika Kongo (DRK)

CHC STELLAVIA

409/CAB/MIN/TC/0050/2006

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

COMPAGNIE AFRICAINE D’AVIATION (CAA)

409/CAB/MIN/TVC/035/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

DOREN AIR CONGO

409/CAB/MIN/TVC/0032/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

ENTREPRISE WORLD AIRWAYS (EWA)

409/CAB/MIN/TVC/003/08

EWS

Demokratična republika Kongo (DRK)

FILAIR

409/CAB/MIN/TVC/037/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GALAXY KAVATSI

409/CAB/MIN/TVC/027/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GILEMBE AIR SOUTENANCE (GISAIR)

409/CAB/MIN/TVC/053/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GOMA EXPRESS

409/CAB/MIN/TC/0051/2006

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

GOMAIR

409/CAB/MIN/TVC/045/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

HEWA BORA AIRWAYS (HBA)

409/CAB/MIN/TVC/038/08

ALX

Demokratična republika Kongo (DRK)

INTERNATIONAL TRANS AIR BUSINESS (ITAB)

409/CAB/MIN/TVC/033/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

KIN AVIA

409/CAB/MIN/TVC/042/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

LIGNES AÉRIENNES CONGOLAISES (LAC)

Podpis ministra (odlok št. 78/205)

LCG

Demokratična republika Kongo (DRK)

MALU AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/04008

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

MANGO AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/034/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SAFE AIR COMPANY

409/CAB/MIN/TVC/025/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SERVICES AIR

409/CAB/MIN/TVC/030/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

SWALA AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/050/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TMK AIR COMMUTER

409/CAB/MIN/TVC/044/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TRACEP CONGO AVIATION

409/CAB/MIN/TVC/046/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

TRANS AIR CARGO SERVICES

409/CAB/MIN/TVC/024/08

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

WIMBI DIRA AIRWAYS

409/CAB/MIN/TVC/039/08

WDA

Demokratična republika Kongo (DRK)

ZAABU INTERNATIONAL

409/CAB/MIN/TVC/049/09

Ni znana

Demokratična republika Kongo (DRK)

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Džibutija, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjim:

Džibuti

DAALLO AIRLINES

Ni znana

DAO

Džibuti

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Ekvatorialne Gvineje, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

Ekvatorialna Gvineja

CRONOS AIRLINES

Ni znana

Ni znana

Ekvatorialna Gvineja

CEIBA INTERCONTINENTAL

Ni znana

CEL

Ekvatorialna Gvineja

EGAMS

Ni znana

EGM

Ekvatorialna Gvineja

EUROGUINEANA DE AVIACION Y TRANSPORTES

2006/001/MTTCT/DGAC/SOPS

EUG

Ekvatorialna Gvineja

GENERAL WORK AVIACION

002/ANAC

Ni podatkov

Ekvatorialna Gvineja

GETRA - GUINEA ECUATORIAL DE TRANSPORTES AEREOS

739

GET

Ekvatorialna Gvineja

GUINEA AIRWAYS

738

Ni podatkov

Ekvatorialna Gvineja

STAR EQUATORIAL AIRLINES

Ni znana

Ni znana

Ekvatorialna Gvineja

UTAGE – UNION DE TRANSPORT AEREO DE GUINEA ECUATORIAL

737

UTG

Ekvatorialna Gvineja

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Indonezije, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznikov Garuda Indonesia, Airfast Indonesia, Mandala Airlines in Ekspres Transportasi Antarbenua, vključno z naslednjimi:

Republika Indonezija

AIR PACIFIC UTAMA

135-020

Ni znana

Republika Indonezija

ALFA TRANS DIRGANTATA

135-012

Ni znana

Republika Indonezija

ASCO NUSA AIR

135-022

Ni znana

Republika Indonezija

ASI PUDJIASTUTI

135-028

Ni znana

Republika Indonezija

AVIASTAR MANDIRI

135-029

Ni znana

Republika Indonezija

CARDIG AIR

121-013

Ni znana

Republika Indonezija

DABI AIR NUSANTARA

135-030

Ni znana

Republika Indonezija

DERAYA AIR TAXI

135-013

DRY

Republika Indonezija

DERAZONA AIR SERVICE

135-010

DRZ

Republika Indonezija

DIRGANTARA AIR SERVICE

135-014

DIR

Republika Indonezija

EASTINDO

135-038

Ni znana

Republika Indonezija

GATARI AIR SERVICE

135-018

GHS

Republika Indonezija

INDONESIA AIR ASIA

121-009

AWQ

Republika Indonezija

INDONESIA AIR TRANSPORT

135-034

IDA

Republika Indonezija

INTAN ANGKASA AIR SERVICE

135-019

Ni znana

Republika Indonezija

JOHNLIN AIR TRANSPORT

135-043

Ni znana

Republika Indonezija

KAL STAR

121-037

KLS

Republika Indonezija

KARTIKA AIRLINES

121-003

KAE

Republika Indonezija

KURA-KURA AVIATION

135-016

KUR

Republika Indonezija

LION MENTARI ARILINES

121-010

LNI

Republika Indonezija

MANUNGGAL AIR SERVICE

121-020

Ni znana

Republika Indonezija

MEGANTARA

121-025

MKE

Republika Indonezija

MERPATI NUSANTARA AIRLINES

121-002

MNA

Republika Indonezija

METRO BATAVIA

121-007

BTV

Republika Indonezija

MIMIKA AIR

135-007

Ni znana

Republika Indonezija

NATIONAL UTILITY HELICOPTER

135-011

Ni znana

Republika Indonezija

NUSANTARA AIR CHARTER

121-022

Ni znana

Republika Indonezija

NUSANTARA BUANA AIR

135-041

Ni znana

Republika Indonezija

NYAMAN AIR

135-042

Ni znana

Republika Indonezija

PELITA AIR SERVICE

121-008

PAS

Republika Indonezija

PENERBANGAN ANGKASA SEMESTA

135-026

Ni znana

Republika Indonezija

PURA WISATA BARUNA

135-025

Ni znana

Republika Indonezija

REPUBLIC EXPRESS AIRLINES

121-040

RPH

Republika Indonezija

RIAU AIRLINES

121-016

RIU

Republika Indonezija

SAMPOERNA AIR NUSANTARA

135-036

SAE

Republika Indonezija

SAYAP GARUDA INDAH

135-004

Ni znana

Republika Indonezija

SKY AVIATION

135-044

Ni znana

Republika Indonezija

SMAC

135-015

SMC

Republika Indonezija

SRIWIJAYA AIR

121-035

SJY

Republika Indonezija

SURVEI UDARA PENAS

135-006

Ni znana

Republika Indonezija

TRANSWISATA PRIMA AVIATION

135-021

Ni znana

Republika Indonezija

TRAVEL EXPRESS AVIATION SERVICE

121-038

XAR

Republika Indonezija

TRAVIRA UTAMA

135-009

Ni znana

Republika Indonezija

TRI MG INTRA ASIA AIRLINES

121-018

TMG

Republika Indonezija

TRIGANA AIR SERVICE

121-006

TGN

Republika Indonezija

UNINDO

135-040

Ni znana

Republika Indonezija

WING ABADI AIRLINES

121-012

WON

Republika Indonezija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Kazahstana, odgovorni za regulativni nadzor, razen prevoznika Air Astana, vključenim v Prilogo B, tudi naslednji:

Republika Kazahstan

AERO AIR COMPANY

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

AEROPRAKT KZ

Ni znana

APK

Republika Kazahstan

AIR ALMATY

AK-0331-07

LMY

Republika Kazahstan

AIR COMPANY KOKSHETAU

AK-0357-08

KRT

Republika Kazahstan

AIR DIVISION OF EKA

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

AIR FLAMINGO

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

AIR TRUST AIRCOMPANY

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

AK SUNKAR AIRCOMPANY

Ni znana

AKS

Republika Kazahstan

ALMATY AVIATION

Ni znana

LMT

Republika Kazahstan

ARKHABAY

Ni znana

KEK

Republika Kazahstan

ASIA CONTINENTAL AIRLINES

AK-0345-08

CID

Republika Kazahstan

ASIA CONTINENTAL AVIALINES

AK-0371-08

RRK

Republika Kazahstan

ASIA WINGS

AK-0390-09

AWA

Republika Kazahstan

ASSOCIATION OF AMATEUR PILOTS OF KAZAKHSTAN

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

ATMA AIRLINES

AK-0372-08

AMA

Republika Kazahstan

ATYRAU AYE JOLY

AK-0321-07

JOL

Republika Kazahstan

AVIA-JAYNAR

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

BEYBARS AIRCOMPANY

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

BERKUT AIR/BEK AIR

AK-0311-07

BKT/BEK

Republika Kazahstan

BERKUT KZ

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

BURUNDAYAVIA AIRLINES

AK-0374-08

BRY

Republika Kazahstan

COMLUX

AK-0352-08

KAZ

Republika Kazahstan

DETA AIR

AK-0344-08

DET

Republika Kazahstan

EAST WING

AK-0332-07

EWZ

Republika Kazahstan

EASTERN EXPRESS

AK-0358-08

LIS

Republika Kazahstan

EURO-ASIA AIR

AK-0384-09

EAK

Republika Kazahstan

EURO-ASIA AIR INTERNATIONAL

Ni znana

KZE

Republika Kazahstan

FENIX

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

FLY JET KZ

AK-0391-09

FJK

Republika Kazahstan

IJT AVIATION

AK-0335-08

DVB

Republika Kazahstan

INVESTAVIA

AK-0342-08

TLG

Republika Kazahstan

IRTYSH AIR

AK-0381-09

MZA

Republika Kazahstan

JET AIRLINES

AK-0349-09

SOZ

Republika Kazahstan

JET ONE

AK-0367-08

JKZ

Republika Kazahstan

KAZAIR JET

AK-0387-09

KEJ

Republika Kazahstan

KAZAIRTRANS AIRLINE

AK-0347-08

KUY

Republika Kazahstan

KAZAIRWEST

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

KAZAVIA

Ni znana

KKA

Republika Kazahstan

KAZAVIASPAS

Ni znana

KZS

Republika Kazahstan

KOKSHETAU

AK-0357-08

KRT

Republika Kazahstan

MEGA AIRLINES

AK-0356-08

MGK

Republika Kazahstan

MIRAS

AK-0315-07

MIF

Republika Kazahstan

NAVIGATOR

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

ORLAN 2000 AIRCOMPANY

Ni znana

KOV

Republika Kazahstan

PANKH CENTER KAZAKHSTAN

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

PRIME AVIATION

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

SALEM AIRCOMPANY

Ni znana

KKS

Republika Kazahstan

SAMAL AIR

Ni znana

SAV

Republika Kazahstan

SAYAKHAT AIRLINES

AK-0359-08

SAH

Republika Kazahstan

SEMEYAVIA

Ni znana

SMK

Republika Kazahstan

SCAT

AK-0350-08

VSV

Republika Kazahstan

SKYBUS

AK-0364-08

BYK

Republika Kazahstan

SKYJET

AK-0307-09

SEK

Republika Kazahstan

SKYSERVICE

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

TYAN SHAN

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

UST-KAMENOGORSK

AK-0385-09

UCK

Republika Kazahstan

ZHETYSU AIRCOMPANY

Ni znana

JTU

Republika Kazahstan

ZHERSU AVIA

Ni znana

RZU

Republika Kazahstan

ZHEZKAZGANAIR

Ni znana

Ni znana

Republika Kazahstan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Kirgiške republike, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

Kirgiška republika

AIR MANAS

17

MBB

Kirgiška republika

ASIAN AIR

Ni znana

AAZ

Kirgiška republika

AVIA TRAFFIC COMPANY

23

AVJ

Kirgiška republika

AEROSTAN (EX BISTAIR-FEZ BISHKEK)

08

BSC

Kirgiška republika

CLICK AIRWAYS

11

CGK

Kirgiška republika

DAMES

20

DAM

Kirgiška republika

EASTOK AVIA

15

EEA

Kirgiška republika

GOLDEN RULE AIRLINES

22

GRS

Kirgiška republika

ITEK AIR

04

IKA

Kirgiška republika

KYRGYZ TRANS AVIA

31

KTC

Kirgiška republika

KYRGYZSTAN

03

LYN

Kirgiška republika

MAX AVIA

33

MAI

Kirgiška republika

S GROUP AVIATION

6

SGL

Kirgiška republika

SKY GATE INTERNATIONAL AVIATION

14

SGD

Kirgiška republika

SKY WAY AIR

21

SAB

Kirgiška republika

TENIR AIRLINES

26

TEB

Kirgiška republika

TRAST AERO

05

TSJ

Kirgiška republika

VALOR AIR

07

VAC

Kirgiška republika

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Liberije, odgovorni za regulativni nadzor

—

Liberija

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Gabonske republike, pristojni za regulativni nadzor, razen Gabon Airlines, Afrijet in SN2AG, vključenim v Prilogo B, tudi naslednji:

Gabonska republika

AIR SERVICES SA

0002/MTACCMDH/SGACC/DTA

AGB

Gabonska republika

AIR TOURIST (ALLEGIANCE)

0026/MTACCMDH/SGACC/DTA

NIL

Gabonska republika

NATIONALE ET REGIONALE TRANSPORT (NATIONALE)

0020/MTACCMDH/SGACC/DTA

Ni znana

Gabonska republika

SCD AVIATION

0022/MTACCMDH/SGACC/DTA

Ni znana

Gabonska republika

SKY GABON

0043/MTACCMDH/SGACC/DTA

SKG

Gabonska republika

SOLENTA AVIATION GABON

0023/MTACCMDH/SGACC/DTA

Ni znana

Gabonska republika

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Republike Filipini, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

Republika Filipini

AEROWURKS AERIAL SPRAYING SERVICES

4AN2008003

Ni znana

Republika Filipini

AIR PHILIPPINES CORPORATION

2009006

Ni znana

Republika Filipini

AIR WOLF AVIATION INC.

200911

Ni znana

Republika Filipini

AIRTRACK AGRICULTURAL CORPORATION

4AN2005003

Ni znana

Republika Filipini

ASIA AIRCRAFT OVERSEAS PHILIPPINES INC.

4AN9800036

Ni znana

Republika Filipini

AVIATION TECHNOLOGY INNOVATORS, INC.

4AN2007005

Ni znana

Republika Filipini

AVIATOUR'S FLY'N INC.

200910

Ni znana

Republika Filipini

AYALA AVIATION CORP.

4AN9900003

Ni znana

Republika Filipini

BEACON

Ni znana

Ni znana

Republika Filipini

BENDICE TRANSPORT MANAGEMENT INC.

4AN2008006

Ni znana

Republika Filipini

CANADIAN HELICOPTERS PHILIPPINES INC.

4AN9800025

Ni znana

Republika Filipini

CEBU PACIFIC AIR

2009002

Ni znana

Republika Filipini

CHEMTRAD AVIATION CORPORATION

2009018

Ni znana

Republika Filipini

CM AERO

4AN2000001

Ni znana

Republika Filipini

CORPORATE AIR

Ni znana

Ni znana

Republika Filipini

CYCLONE AIRWAYS

4AN9900008

Ni znana

Republika Filipini

FAR EAST AVIATION SERVICES

2009013

Ni znana

Republika Filipini

F.F. CRUZ AND COMPANY, INC.

2009017

Ni znana

Republika Filipini

HUMA CORPORATION

2009014

Ni znana

Republika Filipini

INAEC AVIATION CORP.

4AN2002004

Ni znana

Republika Filipini

ISLAND AVIATION

2009009

Ni znana

Republika Filipini

INTERISLAND AIRLINES, INC.

2010023

Ni znana

Republika Filipini

ISLAND TRANSVOYAGER

2010022

Ni znana

Republika Filipini

LION AIR, INCORPORATED

2009019

Ni znana

Republika Filipini

MACRO ASIA AIR TAXI SERVICES

4AN9800035

Ni znana

Republika Filipini

MINDANAO RAINBOW AGRICULTURAL DEVELOPMENT SERVICES

2009016

Ni znana

Republika Filipini

MISIBIS AVIATION & DEVELOPMENT CORP

2010020

Ni znana

Republika Filipini

OMNI AVIATION CORP.

4AN2002002

Ni znana

Republika Filipini

PACIFIC EAST ASIA CARGO AIRLINES, INC.

4AS9800006

Ni znana

Republika Filipini

PACIFIC AIRWAYS CORPORATION

Ni znana

Ni znana

Republika Filipini

PACIFIC ALLIANCE CORPORATION

Ni znana

Ni znana

Republika Filipini

PHILIPPINE AIRLINES

2009001

Ni znana

Republika Filipini

PHILIPPINE AGRICULTURAL AVIATION CORP.

4AN9800015

Ni znana

Republika Filipini

ROYAL AIR CHARTER SERVICES INC.

4AN2003003

Ni znana

Republika Filipini

ROYAL STAR AVIATION, INC.

4AN9800029

Ni znana

Republika Filipini

SOUTH EAST ASIA INC.

2009004

Ni znana

Republika Filipini

SOUTHSTAR AVIATION COMPANY, INC.

4AN9800037

Ni znana

Republika Filipini

SPIRIT OF MANILA AIRLINES CORPORATION

2009008

Ni znana

Republika Filipini

SUBIC INTERNATIONAL AIR CHARTER

4AN9900010

Ni znana

Republika Filipini

SUBIC SEAPLANE, INC.

4AN2000002

Ni znana

Republika Filipini

TOPFLITE AIRWAYS, INC.

Ni znana

Ni znana

Republika Filipini

TRANSGLOBAL AIRWAYS CORPORATION

2009007

Ni znana

Republika Filipini

WORLD AVIATION, CORP.

Ni znana

Ni znana

Republika Filipini

WCC AVIATION COMPANY

2009015

Ni znana

Republika Filipini

YOKOTA AVIATION, INC.

Ni znana

Ni znana

Republika Filipini

ZENITH AIR, INC.

2009012

Ni znana

Republika Filipini

ZEST AIRWAYS INCORPORATED

2009003

Ni znana

Republika Filipini

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sao Tomea in Principa, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

—

—

Sao Tome in Principe

AFRICA CONNECTION

10/AOC/2008

Ni znana

Sao Tome in Principe

BRITISH GULF INTERNATIONAL COMPANY LTD

01/AOC/2007

BGI

Sao Tome in Principe

EXECUTIVE JET SERVICES

03/AOC/2006

EJZ

Sao Tome in Principe

GLOBAL AVIATION OPERATION

04/AOC/2006

Ni znana

Sao Tome in Principe

GOLIAF AIR

05/AOC/2001

GLE

Sao Tome in Principe

ISLAND OIL EXPLORATION

01/AOC/2008

Ni znana

Sao Tome in Principe

STP AIRWAYS

03/AOC/2006

STP

Sao Tome in Principe

TRANSAFRIK INTERNATIONAL LTD

02/AOC/2002

TFK

Sao Tome in Principe

TRANSCARG

01/AOC/2009

Ni znana

Sao Tome in Principe

TRANSLIZ AVIATION (TMS)

02/AOC/2007

TMS

Sao Tome in Principe

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sierre Leone, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

—

—

Sierra Leone

AIR RUM, LTD

Ni znana

RUM

Sierra Leone

DESTINY AIR SERVICES, LTD

Ni znana

DTY

Sierra Leone

HEAVYLIFT CARGO

Ni znana

Ni znana

Sierra Leone

ORANGE AIR SIERRA LEONE LTD

Ni znana

ORJ

Sierra Leone

PARAMOUNT AIRLINES, LTD

Ni znana

PRR

Sierra Leone

SEVEN FOUR EIGHT AIR SERVICES LTD

Ni znana

SVT

Sierra Leone

TEEBAH AIRWAYS

Ni znana

Ni znana

Sierra Leone

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Sudana, odgovorni za regulativni nadzor

Republika Sudan

SUDAN AIRWAYS

Ni znana

Republika Sudan

SUN AIR COMPANY

Ni znana

Republika Sudan

MARSLAND COMPANY

Ni znana

Republika Sudan

ATTICO AIRLINES

Ni znana

Republika Sudan

FOURTY EIGHT AVIATION

Ni znana

Republika Sudan

SUDANESE STATES AVIATION COMPANY

Ni znana

Republika Sudan

ALMAJARA AVIATION

Ni znana

Republika Sudan

BADER AIRLINES

Ni znana

Republika Sudan

ALFA AIRLINES

Ni znana

Republika Sudan

AZZA TRANSPORT COMPANY

Ni znana

Republika Sudan

GREEN FLAG AVIATION

Ni znana

Republika Sudan

ALMAJAL AVIATION SERVICE

Ni znana

Republika Sudan

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Svazija, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

—

—

Svazi

SWAZILAND AIRLINK

Ni znana

SZL

Svazi

Vsi letalski prevozniki, ki so jih certificirali organi Zambije, odgovorni za regulativni nadzor, vključno z naslednjimi:

Zambija

ZAMBEZI AIRLINES

Z/AOC/001/2009

ZMA

Zambija

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge A se lahko dovoli uveljavljanje prometnih pravic z uporabo zrakoplovov, zakupljenih skupaj s posadko od letalskega prevoznika, za katerega prepoved opravljanja letov ne velja, če so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

---

PRILOGA B

SEZNAM LETALSKIH PREVOZNIKOV, ZA KATERE VELJAJO OMEJITVE PRI OPRAVLJANJU LETOV V SKUPNOSTI
   (1)

| Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno) | Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC) | Oznaka letalske družbe ICAO | Država letalskega prevoznika | Vrsta zrakoplova z omejeno dejavnostjo | Registrske oznake in serijske številke, če so na voljo | Država registracije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AIR KORYO | GAC-AOC/KOR-01 | | DPRK | Vsa flota razen: 2 zrakoplovov vrste Tu 204 | Vsa flota razen: P-632, P-633 | Demokratična ljudska republika Koreja |
| AFRIJET (2) | CTA 0002/MTAC/ANAC-G/DSA | | Gabonska republika | Vsa flota razen: 2 zrakoplovov vrste Falcon 50; 1 zrakoplova vrste Falcon 900 | Vsa flota razen: TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ | Gabonska republika |
| AIR ASTANA (3) | AK-0388-09 | KZR | Kazakhstan | Vsa flota razen: 2 zrakoplovov vrste B767; 4 zrakoplovov vrste B757; 10 zrakoplovov vrste A319/320/321; 5 zrakoplovov vrste Fokker 50 | Vsa flota razen: P4-KCA, P4-KCB; P4-EAS, P4-FAS, P4-GAS, P4-MAS; P4-NAS, P4-OAS, P4-PAS, P4-SAS, P4-TAS, P4-UAS, P4-VAS, P4-WAS, P4-YAS, P4-XAS; P4-HAS, P4-IAS, P4-JAS, P4-KAS, P4-LAS | Aruba (Kraljevina Nizozemska) |
| AIR BANGLADESH | 17 | BGD | Bangladeš | B747-269B | S2-ADT | Bangladeš |
| AIR SERVICE COMORES | 06-819/TA-15/DGACM | KMD | Komori | Vsa flota razen: LET 410 UVP | Vsa flota razen: D6-CAM (851336) | Komori |
| GABON AIRLINES (4) | CTA 0001/MTAC/ANAC | GBK | Gabonska republika | Vsa flota razen: 1 zrakoplova vrste Boeing B-767-200 | Vsa flota razen: TR-LHP | Gabonska republika |
| IRAN AIR (5) | FS100 | IRA | Islamska republika Iran | Vsa flota razen: 14 zrakoplovov vrste A300, 4 zrakoplovov vrste A310, 9 zrakoplovov vrste B747, 1 zrakoplova vrste B737, 6 zrakoplovov vrste A320 | Vsa flota razen:
  EP-IBA
  EP-IBB
  EP-IBC
  EP-IBD
  EP-IBG
  EP-IBH
  EP-IBI
  EP-IBJ
  EP-IBS
  EP-IBT
  EP-IBV
  EP-IBZ
  EP-ICE
  EP-ICF
  EP-IBK
  EP-IBL
  EP-IBP
  EP-IBQ
  EP-IAA
  EP-IAB
  EP-IBC
  EP-IBD
  EP-IAG
  EP-IAH
  EP-IAI
  EP-IAM
  EP-ICD
  EP-AGA
  EP-IEA
  EP-IEB
  EP-IED
  EP-IEE
  EP-IEF
  EP-IEG | Islamska republika Iran |
| NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG) | CTA 0003/MTAC/ANAC-G/DSA | NVS | Gabonska republika | Vsa flota razen: 1 zrakoplova vrste Challenger; CL601 1 zrakoplova vrste HS-125-800 | Vsa flota razen: TR-AAG, ZS-AFG | Gabonska republika; Južnoafriška republika |
| TAAG ANGOLA AIRLINES | 001 | DTA | Republika Angola | Vsa flota razen: 3 zrakoplovov vrste Boeing B-777 in 4 zrakoplovov vrste Boeing B-737-700 | Vsa flota razen: D2-TED, D2-TEE, D2-TEF, D2-TBF, D2, TBG, D2-TBH, D2-TBJ | Republika Angola |
| UKRAINIAN MEDITERRANEAN | 164 | UKM | Ukrajina | Vsa flota razen 1 zrakoplova vrste MD-83 | Vsa flota razen: UR-CFF | Ukrajina |

Naziv pravne osebe letalskega prevoznika, kot je naveden na spričevalu letalskega prevoznika (in njegovo tržno ime, če je drugačno)

Številka spričevala letalskega prevoznika (AOC)

Oznaka letalske družbe ICAO

Država letalskega prevoznika

Vrsta zrakoplova z omejeno dejavnostjo

Registrske oznake in serijske številke, če so na voljo

Država registracije

AIR KORYO

GAC-AOC/KOR-01

DPRK

Vsa flota razen: 2 zrakoplovov vrste Tu 204

Vsa flota razen: P-632, P-633

Demokratična ljudska republika Koreja

AFRIJET (2)

CTA 0002/MTAC/ANAC-G/DSA

Gabonska republika

Vsa flota razen: 2 zrakoplovov vrste Falcon 50; 1 zrakoplova vrste Falcon 900

Vsa flota razen: TR-LGV; TR-LGY; TR-AFJ

Gabonska republika

AIR ASTANA (3)

AK-0388-09

KZR

Kazakhstan

Vsa flota razen: 2 zrakoplovov vrste B767; 4 zrakoplovov vrste B757; 10 zrakoplovov vrste A319/320/321; 5 zrakoplovov vrste Fokker 50

Vsa flota razen: P4-KCA, P4-KCB; P4-EAS, P4-FAS, P4-GAS, P4-MAS; P4-NAS, P4-OAS, P4-PAS, P4-SAS, P4-TAS, P4-UAS, P4-VAS, P4-WAS, P4-YAS, P4-XAS; P4-HAS, P4-IAS, P4-JAS, P4-KAS, P4-LAS

Aruba (Kraljevina Nizozemska)

AIR BANGLADESH

17

BGD

Bangladeš

B747-269B

S2-ADT

Bangladeš

AIR SERVICE COMORES

06-819/TA-15/DGACM

KMD

Komori

Vsa flota razen: LET 410 UVP

Vsa flota razen: D6-CAM (851336)

Komori

GABON AIRLINES (4)

CTA 0001/MTAC/ANAC

GBK

Gabonska republika

Vsa flota razen: 1 zrakoplova vrste Boeing B-767-200

Vsa flota razen: TR-LHP

Gabonska republika

IRAN AIR (5)

FS100

IRA

Islamska republika Iran

Vsa flota razen: 14 zrakoplovov vrste A300, 4 zrakoplovov vrste A310, 9 zrakoplovov vrste B747, 1 zrakoplova vrste B737, 6 zrakoplovov vrste A320

Vsa flota razen:

EP-IBA

EP-IBB

EP-IBC

EP-IBD

EP-IBG

EP-IBH

EP-IBI

EP-IBJ

EP-IBS

EP-IBT

EP-IBV

EP-IBZ

EP-ICE

EP-ICF

EP-IBK

EP-IBL

EP-IBP

EP-IBQ

EP-IAA

EP-IAB

EP-IBC

EP-IBD

EP-IAG

EP-IAH

EP-IAI

EP-IAM

EP-ICD

EP-AGA

EP-IEA

EP-IEB

EP-IED

EP-IEE

EP-IEF

EP-IEG

Islamska republika Iran

NOUVELLE AIR AFFAIRES GABON (SN2AG)

CTA 0003/MTAC/ANAC-G/DSA

NVS

Gabonska republika

Vsa flota razen: 1 zrakoplova vrste Challenger; CL601 1 zrakoplova vrste HS-125-800

Vsa flota razen: TR-AAG, ZS-AFG

Gabonska republika; Južnoafriška republika

TAAG ANGOLA AIRLINES

001

DTA

Republika Angola

Vsa flota razen: 3 zrakoplovov vrste Boeing B-777 in 4 zrakoplovov vrste Boeing B-737-700

Vsa flota razen: D2-TED, D2-TEE, D2-TEF, D2-TBF, D2, TBG, D2-TBH, D2-TBJ

Republika Angola

UKRAINIAN MEDITERRANEAN

164

UKM

Ukrajina

Vsa flota razen 1 zrakoplova vrste MD-83

Vsa flota razen: UR-CFF

Ukrajina

---

(1)  Letalskim prevoznikom iz Priloge B se lahko dovoli uveljavljanje prometnih pravic z uporabo zrakoplovov, zakupljenih skupaj s posadko od letalskega prevoznika, za katerega ne velja prepoved opravljanja letov, če so izpolnjeni ustrezni varnostni standardi.

(2)  Afrijet lahko pri svojih sedanjih dejavnostih v Evropski skupnosti uporablja le navedene zrakoplove.

(3)  Air Astana lahko pri svojih sedanjih dejavnostih v Evropski skupnosti uporablja le navedene zrakoplove.

(4)  Gabon Airlines lahko pri svojih sedanjih dejavnostih v Evropski skupnosti uporablja le navedeni zrakoplov.

(5)  Iran Air lahko leti v Evropsko unijo le z navedenimi zrakoplovi in pod pogoji, določenimi v uvodnih izjavah (48) in (49) te uredbe.

---

| 31.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/50

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 274/2010

z dne 30. marca 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 31. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 156,4 |
| JO | 98,8 |
| MA | 166,6 |
| TN | 154,7 |
| TR | 123,2 |
| ZZ | 139,9 |
| 0707 00 05 | JO | 75,8 |
| MA | 108,5 |
| TR | 127,2 |
| ZZ | 103,8 |
| 0709 90 70 | MA | 142,0 |
| TR | 100,2 |
| ZZ | 121,1 |
| 0805 10 20 | EG | 47,6 |
| IL | 53,2 |
| MA | 50,7 |
| TN | 46,9 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 52,2 |
| 0805 50 10 | EG | 63,7 |
| IL | 91,6 |
| MA | 49,1 |
| TR | 64,8 |
| ZA | 71,7 |
| ZZ | 68,2 |
| 0808 10 80 | AR | 80,6 |
| BR | 89,2 |
| CA | 74,4 |
| CL | 94,4 |
| CN | 95,2 |
| MK | 23,6 |
| US | 132,0 |
| UY | 93,5 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 20 50 | AR | 78,4 |
| CL | 150,4 |
| CN | 35,0 |
| MX | 100,0 |
| UY | 106,8 |
| ZA | 92,6 |
| ZZ | 93,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

156,4

JO

98,8

MA

166,6

TN

154,7

TR

123,2

ZZ

139,9

0707 00 05

JO

75,8

MA

108,5

TR

127,2

ZZ

103,8

0709 90 70

MA

142,0

TR

100,2

ZZ

121,1

0805 10 20

EG

47,6

IL

53,2

MA

50,7

TN

46,9

TR

62,7

ZZ

52,2

0805 50 10

EG

63,7

IL

91,6

MA

49,1

TR

64,8

ZA

71,7

ZZ

68,2

0808 10 80

AR

80,6

BR

89,2

CA

74,4

CL

94,4

CN

95,2

MK

23,6

US

132,0

UY

93,5

ZA

92,9

ZZ

86,2

0808 20 50

AR

78,4

CL

150,4

CN

35,0

MX

100,0

UY

106,8

ZA

92,6

ZZ

93,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 31.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/52

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 29. marca 2010

o izvzetju odkrivanja in izkoriščanja nafte in plina v Angliji, na Škotskem in v Walesu iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1920)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/192/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1) in zlasti člena 30(5) in (6) Direktive,

ob upoštevanju prošnje družbe Shell U.K. Limited (v nadaljnjem besedilu: Shell), poslane po elektronski pošti 15. oktobra 2009,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

| (1) | V skladu s členom 27 Direktive 2004/17/ES je bilo naročnikom, katerih dejavnosti so bile odkrivanje ali pridobivanje nafte oziroma plina v Združenem kraljestvu, dovoljeno, da namesto običajnih predpisov uporabljajo nadomestni režim. Ta drugačni režim je določal statistične obveznosti ter obveznost spoštovanja načel nediskriminacije in konkurenčne oddaje javnih naročil na področju dobave, gradbenih del in storitev, zlasti glede informacij o nameravanih javnih naročilih, ki jih naročnik zagotovi gospodarskim subjektom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 27 Direktive 2004/17/ES je bilo naročnikom, katerih dejavnosti so bile odkrivanje ali pridobivanje nafte oziroma plina v Združenem kraljestvu, dovoljeno, da namesto običajnih predpisov uporabljajo nadomestni režim. Ta drugačni režim je določal statistične obveznosti ter obveznost spoštovanja načel nediskriminacije in konkurenčne oddaje javnih naročil na področju dobave, gradbenih del in storitev, zlasti glede informacij o nameravanih javnih naročilih, ki jih naročnik zagotovi gospodarskim subjektom.

| (2) | Mehanizem iz člena 30, ki se nanaša na odstopanje od določb Direktive 2004/17/ES za določene gospodarske subjekte pod določenimi pogoji, se uporablja tudi za te zmanjšane obveznosti v skladu s členom 27 Direktive. |
| --- | --- |

(2)

Mehanizem iz člena 30, ki se nanaša na odstopanje od določb Direktive 2004/17/ES za določene gospodarske subjekte pod določenimi pogoji, se uporablja tudi za te zmanjšane obveznosti v skladu s členom 27 Direktive.

| (3) | Shell je 15. oktobra 2009 Komisiji po elektronski pošti poslal prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES. V skladu s prvim pododstavkom člena 30(5) je Komisija 21. oktobra 2009 z dopisom o tem obvestila organe Združenega kraljestva, ti pa so nanj odgovorili po elektronski pošti 16. novembra 2009. Komisija je 17. novembra 2009 od Shella po elektronski pošti zahtevala dodatne informacije, ki jih je ta poslal po elektronski pošti 25. novembra 2009. |
| --- | --- |

(3)

Shell je 15. oktobra 2009 Komisiji po elektronski pošti poslal prošnjo v skladu s členom 30(5) Direktive 2004/17/ES. V skladu s prvim pododstavkom člena 30(5) je Komisija 21. oktobra 2009 z dopisom o tem obvestila organe Združenega kraljestva, ti pa so nanj odgovorili po elektronski pošti 16. novembra 2009. Komisija je 17. novembra 2009 od Shella po elektronski pošti zahtevala dodatne informacije, ki jih je ta poslal po elektronski pošti 25. novembra 2009.

| (4) | Prošnja, ki jo je vložil Shell, zadeva odkrivanje ter izkoriščanje nafte in plina v Angliji, na Škotskem in v Walesu. V skladu s predhodnimi odločbami Komisije o združitvah (2) so bile v prošnji navedene tri ločene dejavnosti Shella, in sicer:






  (a) | odkrivanje nafte in zemeljskega plina; |
| --- | --- | --- |

(4)

Prošnja, ki jo je vložil Shell, zadeva odkrivanje ter izkoriščanje nafte in plina v Angliji, na Škotskem in v Walesu. V skladu s predhodnimi odločbami Komisije o združitvah (2) so bile v prošnji navedene tri ločene dejavnosti Shella, in sicer:

(a)

odkrivanje nafte in zemeljskega plina;

| (b) | proizvodnja nafte in |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja nafte in

| (c) | proizvodnja zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(c)

proizvodnja zemeljskega plina.

V skladu z navedenimi odločbami Komisije pomeni „proizvodnja“ za namene tega sklepa tudi „razvoj“, tj. vzpostavitev ustrezne infrastrukture za prihodnjo proizvodnjo (naftne ploščadi, naftovodi, naftni terminali itd.).

II.   PRAVNI OKVIR

| (5) | Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da naročila, katerih namen je omogočanje opravljanja dejavnosti, za katere se uporablja Direktiva 2004/17/ES, niso predmet navedene direktive, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica za odprtje zadevnega sektorja ali njegovega dela izvajala in uporabila ustrezno zakonodajo EU. |
| --- | --- |

(5)

Člen 30 Direktive 2004/17/ES določa, da naročila, katerih namen je omogočanje opravljanja dejavnosti, za katere se uporablja Direktiva 2004/17/ES, niso predmet navedene direktive, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica za odprtje zadevnega sektorja ali njegovega dela izvajala in uporabila ustrezno zakonodajo EU.

| (6) | Ker Združeno kraljestvo izvaja in uporablja Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (3), se v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) Direktive 2004/17/ES šteje, da je dostop do trga neomejen. Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno odločilno samo po sebi. |
| --- | --- |

(6)

Ker Združeno kraljestvo izvaja in uporablja Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (3), se v skladu s prvim pododstavkom člena 30(3) Direktive 2004/17/ES šteje, da je dostop do trga neomejen. Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno odločilno samo po sebi.

| (7) | Za namene ocene, ali so ustrezni gospodarski subjekti izpostavljeni neposredni konkurenci na trgih, ki jih zadeva ta sklep, se upoštevata tržni delež glavnih akterjev in stopnja koncentracije na teh trgih. Ker se razmere po dejavnostih, na katere se nanaša ta sklep, med seboj razlikujejo, se za vsako posamezno dejavnost ali trg pripravi ločena ocena. |
| --- | --- |

(7)

Za namene ocene, ali so ustrezni gospodarski subjekti izpostavljeni neposredni konkurenci na trgih, ki jih zadeva ta sklep, se upoštevata tržni delež glavnih akterjev in stopnja koncentracije na teh trgih. Ker se razmere po dejavnostih, na katere se nanaša ta sklep, med seboj razlikujejo, se za vsako posamezno dejavnost ali trg pripravi ločena ocena.

| (8) | Ta sklep ne posega v uporabo predpisov glede konkurence. |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep ne posega v uporabo predpisov glede konkurence.

III.   OCENA

| (9) | Za vse tri dejavnosti, na katere se nanaša navedena prošnja (odkrivanje nafte in zemeljskega plina, proizvodnja nafte in proizvodnja zemeljskega plina), se je v predhodnih odločbah Komisije, navedenih v uvodni izjavi 4, štelo, da predstavljajo ločene proizvodne trge. Zato jih je treba preučiti ločeno. |
| --- | --- |

(9)

Za vse tri dejavnosti, na katere se nanaša navedena prošnja (odkrivanje nafte in zemeljskega plina, proizvodnja nafte in proizvodnja zemeljskega plina), se je v predhodnih odločbah Komisije, navedenih v uvodni izjavi 4, štelo, da predstavljajo ločene proizvodne trge. Zato jih je treba preučiti ločeno.

| (10) | Glede na uveljavljeno prakso Komisije (4) se odkrivanje nafte in zemeljskega plina štejeta za en proizvodni trg, ker na začetku odkrivanja ni mogoče ugotoviti, ali se bo našla nafta ali zemeljski plin. Komisija je v svoji dolgoletni praksi tudi potrdila, da ima navedeni trg svetovne geografske razsežnosti. |
| --- | --- |

(10)

Glede na uveljavljeno prakso Komisije (4) se odkrivanje nafte in zemeljskega plina štejeta za en proizvodni trg, ker na začetku odkrivanja ni mogoče ugotoviti, ali se bo našla nafta ali zemeljski plin. Komisija je v svoji dolgoletni praksi tudi potrdila, da ima navedeni trg svetovne geografske razsežnosti.

| (11) | Tržni deleži gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo z odkrivanjem, se lahko merijo glede na tri spremenljivke: kapitalske naložbe, dokazane rezerve in načrtovano proizvodnjo. Uporaba kapitalskih naložb za merjenje tržnih deležev gospodarskih subjektov na trgu odkrivanja se je izkazala za neprimerno med drugim zaradi velikih razlik med zahtevanimi ravnmi naložb, ki so potrebne na različnih geografskih območjih. Tako so za raziskovanje nafte in plina v Severnem morju potrebne večje naložbe kot npr. na Bližnjem vzhodu. |
| --- | --- |

(11)

Tržni deleži gospodarskih subjektov, ki se ukvarjajo z odkrivanjem, se lahko merijo glede na tri spremenljivke: kapitalske naložbe, dokazane rezerve in načrtovano proizvodnjo. Uporaba kapitalskih naložb za merjenje tržnih deležev gospodarskih subjektov na trgu odkrivanja se je izkazala za neprimerno med drugim zaradi velikih razlik med zahtevanimi ravnmi naložb, ki so potrebne na različnih geografskih območjih. Tako so za raziskovanje nafte in plina v Severnem morju potrebne večje naložbe kot npr. na Bližnjem vzhodu.

| (12) | Ponavadi sta bila za ocenjevanje tržnih deležev gospodarskih subjektov v tem sektorju uporabljena ostala dva parametra, tj. delež dokazanih rezerv in načrtovana proizvodnja (5). |
| --- | --- |

(12)

Ponavadi sta bila za ocenjevanje tržnih deležev gospodarskih subjektov v tem sektorju uporabljena ostala dva parametra, tj. delež dokazanih rezerv in načrtovana proizvodnja (5).

| (13) | Po razpoložljivih podatkih (6) je bilo 31. decembra 2008 na svetu 385 milijard standardnih kubičnih metrov ekvivalenta nafte (v nadaljnjem besedilu: Sm3 (oe)) dokazanih rezerv nafte in plina. Shellov delež teh rezerv je znašal 1,759 milijarde Sm3 (oe), kar pomeni 0,46-odstotni tržni delež. 1. januarja 2009 so skupne dokazane rezerve nafte in plina v Veliki Britaniji malo presegle 0,88 milijarde Sm3 (oe) (7) oziroma nekoliko več kot 0,22 %. Shellov delež je pri tem še manjši. Po razpoložljivih podatkih obstaja med dokazanimi rezervami nafte in plina ter načrtovano proizvodnjo neposredna povezava. Nobeden od razpoložljivih podatkov ne nakazuje, da bi bil Shellov tržni delež bistveno drugačen, če bi ga izmerili glede na načrtovano proizvodnjo in ne glede na dokazane rezerve. V uvodnih izjavah 14 in 17 so navedeni tržni deleži Shella in njegovih glavnih konkurentov pri proizvodnji nafte oziroma plina. Glede na povezave med dokazanimi rezervami in dejansko proizvodnjo se lahko te številke razume tudi kot pokazatelj stanja konkurence na zadevnem trgu. Trg odkrivanja ni zelo koncentriran. Poleg družb v lasti držav je za trg značilna prisotnost dveh drugih mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih akterjev, tako imenovanih „super velikih“ (BP in ExxonMobil), ter nekaj tako imenovanih „velikih“. Ti elementi kažejo na neposredno izpostavljenost konkurenci. |
| --- | --- |

(13)

Po razpoložljivih podatkih (6) je bilo 31. decembra 2008 na svetu 385 milijard standardnih kubičnih metrov ekvivalenta nafte (v nadaljnjem besedilu: Sm3 (oe)) dokazanih rezerv nafte in plina. Shellov delež teh rezerv je znašal 1,759 milijarde Sm3 (oe), kar pomeni 0,46-odstotni tržni delež. 1. januarja 2009 so skupne dokazane rezerve nafte in plina v Veliki Britaniji malo presegle 0,88 milijarde Sm3 (oe) (7) oziroma nekoliko več kot 0,22 %. Shellov delež je pri tem še manjši. Po razpoložljivih podatkih obstaja med dokazanimi rezervami nafte in plina ter načrtovano proizvodnjo neposredna povezava. Nobeden od razpoložljivih podatkov ne nakazuje, da bi bil Shellov tržni delež bistveno drugačen, če bi ga izmerili glede na načrtovano proizvodnjo in ne glede na dokazane rezerve. V uvodnih izjavah 14 in 17 so navedeni tržni deleži Shella in njegovih glavnih konkurentov pri proizvodnji nafte oziroma plina. Glede na povezave med dokazanimi rezervami in dejansko proizvodnjo se lahko te številke razume tudi kot pokazatelj stanja konkurence na zadevnem trgu. Trg odkrivanja ni zelo koncentriran. Poleg družb v lasti držav je za trg značilna prisotnost dveh drugih mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih akterjev, tako imenovanih „super velikih“ (BP in ExxonMobil), ter nekaj tako imenovanih „velikih“. Ti elementi kažejo na neposredno izpostavljenost konkurenci.

| (14) | V skladu z ustaljeno prakso Komisije (8) je razvoj in proizvodnja (surove) nafte ločen proizvodni trg svetovnih geografskih razsežnosti. Po razpoložljivih podatkih (9) je leta 2008 svetovna proizvodnja nafte znašala 81 820 milijonov sodčkov dnevno. Istega leta je Shell proizvedel skupno 1 771 milijonov sodčkov dnevno, kar ustreza 2,16-odstotnemu tržnemu deležu. Za namene te analize je pomembno upoštevati stopnjo koncentracije in zadevni trg v celoti. Glede tega Komisija ugotavlja, da je za trg proizvodnje surove nafte značilna prisotnost velikih družb v lasti držav in dveh drugih mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih akterjev (tako imenovanih „super velikih“, BP in ExxonMobil, katerih deleža v proizvodnji nafte sta leta 2008 znašala 3,08 % za prvega in 2,32 % za drugega) ter nekaj tako imenovanih „velikih“ (10). Ti dejavniki kažejo, da je na trgu več akterjev, med katerimi lahko predvidevamo, da obstaja učinkovita konkurenca. |
| --- | --- |

(14)

V skladu z ustaljeno prakso Komisije (8) je razvoj in proizvodnja (surove) nafte ločen proizvodni trg svetovnih geografskih razsežnosti. Po razpoložljivih podatkih (9) je leta 2008 svetovna proizvodnja nafte znašala 81 820 milijonov sodčkov dnevno. Istega leta je Shell proizvedel skupno 1 771 milijonov sodčkov dnevno, kar ustreza 2,16-odstotnemu tržnemu deležu. Za namene te analize je pomembno upoštevati stopnjo koncentracije in zadevni trg v celoti. Glede tega Komisija ugotavlja, da je za trg proizvodnje surove nafte značilna prisotnost velikih družb v lasti držav in dveh drugih mednarodnih vertikalno povezanih zasebnih akterjev (tako imenovanih „super velikih“, BP in ExxonMobil, katerih deleža v proizvodnji nafte sta leta 2008 znašala 3,08 % za prvega in 2,32 % za drugega) ter nekaj tako imenovanih „velikih“ (10). Ti dejavniki kažejo, da je na trgu več akterjev, med katerimi lahko predvidevamo, da obstaja učinkovita konkurenca.

| (15) | V eni od predhodnih odločb (11) o dobavi plina iz rafinerij končnim uporabnikom je Komisija razlikovala med zemeljskim plinom z nizko kalorično v vrednostjo (LCV) in zemeljskim plinom z visoko kalorično vrednostjo (HCV). Komisija je tudi preučila, ali naj se dobava utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) obravnava ločeno od dobave plinovodnega zemeljskega plina (12). V eni od poznejših odločb (13), ki se med drugim nanaša na razvoj in proizvodnjo zemeljskega plina, pa Komisija ni pojasnila, ali so za namene navedene odločbe obstajali ločeni trg plina z nizko kalorično vrednostjo (LCV), plina z visoko kalorično vrednostjo (HCV) in utekočinjenega zemeljskega plina (UZP), saj „sprejeta opredelitev ne vpliva na končno oceno“. Za namene tega sklepa lahko vprašanje ostane nepojasnjeno tudi iz naslednjih razlogov:






  — | Shell ne proizvaja utekočinjenega zemeljskega plina (UZP), |
| --- | --- | --- |

(15)

V eni od predhodnih odločb (11) o dobavi plina iz rafinerij končnim uporabnikom je Komisija razlikovala med zemeljskim plinom z nizko kalorično v vrednostjo (LCV) in zemeljskim plinom z visoko kalorično vrednostjo (HCV). Komisija je tudi preučila, ali naj se dobava utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) obravnava ločeno od dobave plinovodnega zemeljskega plina (12). V eni od poznejših odločb (13), ki se med drugim nanaša na razvoj in proizvodnjo zemeljskega plina, pa Komisija ni pojasnila, ali so za namene navedene odločbe obstajali ločeni trg plina z nizko kalorično vrednostjo (LCV), plina z visoko kalorično vrednostjo (HCV) in utekočinjenega zemeljskega plina (UZP), saj „sprejeta opredelitev ne vpliva na končno oceno“. Za namene tega sklepa lahko vprašanje ostane nepojasnjeno tudi iz naslednjih razlogov:

—

Shell ne proizvaja utekočinjenega zemeljskega plina (UZP),

| — | Shell U.K. Limited deluje v Veliki Britaniji (na Škotskem, v Angliji in Walesu), kjer na prometnem trgu plina, tako imenovanem National Balancing Point, ni razlike med LCV in HCV. Za nadzor kakovosti plina, ki vstopa v omrežje, je pristojen National Grid plc (državni upravitelj britanskega plinskega omrežja). |
| --- | --- |

—

Shell U.K. Limited deluje v Veliki Britaniji (na Škotskem, v Angliji in Walesu), kjer na prometnem trgu plina, tako imenovanem National Balancing Point, ni razlike med LCV in HCV. Za nadzor kakovosti plina, ki vstopa v omrežje, je pristojen National Grid plc (državni upravitelj britanskega plinskega omrežja).

| (16) | V predhodnih odločbah (14) je Komisija glede geografskega trga štela, da ta obsega evropski gospodarski prostor (EGP), verjetno pa tudi Rusijo in Alžirijo. |
| --- | --- |

(16)

V predhodnih odločbah (14) je Komisija glede geografskega trga štela, da ta obsega evropski gospodarski prostor (EGP), verjetno pa tudi Rusijo in Alžirijo.

| (17) | Po razpoložljivih podatkih (15) je skupna proizvodnja plina v EU leta 2008 znašala 190,3 milijarde Sm3, v EGP pa v istem letu 289,5 milijarde Sm3. Shell je leta 2008 proizvedel 37,60 milijarde Sm3 ter tako imel 12,99-odstotni tržni delež. Leta 2008 je proizvodnja v Rusiji in Alžiriji dosegla 601,7 oziroma 86,5 milijarde Sm3. Skupna proizvodnja EGP, Rusije in Alžirije je znašala 976,7 milijarde Sm3, pri čemer je Shell imel 3,85-odstotni delež. Tudi stopnja koncentracije na trgu proizvodnje zemeljskega plina je nizka, če upoštevamo prisotnost „super velikih“ (ExxonMobil in BP s tržnima deležema med [10 in 20] % oziroma [5 in 10] %) in „velikih“ (Statoil in Total s tržnima deležema med [10 in 20] % oziroma [5 in 10] %) ter pritisk dveh družb v lasti držav, tj. ruskega Gazproma in alžirskega Sonatracha (s tržnima deležema med [30 in 40] % oziroma [10 in 20] % (16). To so dodatni dokazi za neposredno izpostavljenost konkurenci. |
| --- | --- |

(17)

Po razpoložljivih podatkih (15) je skupna proizvodnja plina v EU leta 2008 znašala 190,3 milijarde Sm3, v EGP pa v istem letu 289,5 milijarde Sm3. Shell je leta 2008 proizvedel 37,60 milijarde Sm3 ter tako imel 12,99-odstotni tržni delež. Leta 2008 je proizvodnja v Rusiji in Alžiriji dosegla 601,7 oziroma 86,5 milijarde Sm3. Skupna proizvodnja EGP, Rusije in Alžirije je znašala 976,7 milijarde Sm3, pri čemer je Shell imel 3,85-odstotni delež. Tudi stopnja koncentracije na trgu proizvodnje zemeljskega plina je nizka, če upoštevamo prisotnost „super velikih“ (ExxonMobil in BP s tržnima deležema med [10 in 20] % oziroma [5 in 10] %) in „velikih“ (Statoil in Total s tržnima deležema med [10 in 20] % oziroma [5 in 10] %) ter pritisk dveh družb v lasti držav, tj. ruskega Gazproma in alžirskega Sonatracha (s tržnima deležema med [30 in 40] % oziroma [10 in 20] % (16). To so dodatni dokazi za neposredno izpostavljenost konkurenci.

IV.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (18) | Glede na dejavnike, preučene v uvodnih izjavah 5 do 17, je treba pogoj neposredne izpostavljenosti iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES v Angliji, na Škotskem in v Walesu šteti za izpolnjenega za naslednje storitve:






  (a) | odkrivanje nafte in zemeljskega plina; |
| --- | --- | --- |

(18)

Glede na dejavnike, preučene v uvodnih izjavah 5 do 17, je treba pogoj neposredne izpostavljenosti iz člena 30(1) Direktive 2004/17/ES v Angliji, na Škotskem in v Walesu šteti za izpolnjenega za naslednje storitve:

(a)

odkrivanje nafte in zemeljskega plina;

| (b) | proizvodnja nafte in |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja nafte in

| (c) | proizvodnja zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(c)

proizvodnja zemeljskega plina.

| (19) | Ker se ocenjuje, da je pogoj neomejenega dostopa na trg izpolnjen, se Direktiva 2004/17/ES, kadar naročniki v Angliji, na Škotskem ali v Walesu oddajajo naročila, katerih namen je omogočiti izvedbo storitev, navedenih v točkah (a) do (c) uvodne izjave 18, ali kadar so na teh geografskih območjih organizirani natečaji za opravljanje te dejavnosti, ne bi smela uporabljati. |
| --- | --- |

(19)

Ker se ocenjuje, da je pogoj neomejenega dostopa na trg izpolnjen, se Direktiva 2004/17/ES, kadar naročniki v Angliji, na Škotskem ali v Walesu oddajajo naročila, katerih namen je omogočiti izvedbo storitev, navedenih v točkah (a) do (c) uvodne izjave 18, ali kadar so na teh geografskih območjih organizirani natečaji za opravljanje te dejavnosti, ne bi smela uporabljati.

| (20) | Ta sklep temelji na pravnih dejstvih in dejanskem stanju od oktobra do decembra 2009, kakor je razvidno iz podatkov, ki so jih predložili Shell in organi Združenega kraljestva. Sklep se lahko spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja povzročile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni – |
| --- | --- |

(20)

Ta sklep temelji na pravnih dejstvih in dejanskem stanju od oktobra do decembra 2009, kakor je razvidno iz podatkov, ki so jih predložili Shell in organi Združenega kraljestva. Sklep se lahko spremeni, če bi bistvene spremembe pravnega ali dejanskega stanja povzročile, da pogoji za uporabo člena 30(1) Direktive 2004/17/ES niso več izpolnjeni –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Direktiva 2004/17/ES se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in so namenjena omogočanju izvajanja naslednjih storitev v Angliji, na Škotskem in v Walesu:

| (a) | odkrivanje nafte in zemeljskega plina; |
| --- | --- |

(a)

odkrivanje nafte in zemeljskega plina;

| (b) | proizvodnja nafte in |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja nafte in

| (c) | proizvodnja zemeljskega plina. |
| --- | --- |

(c)

proizvodnja zemeljskega plina.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 29. marca 2010

Za Komisijo

Michel BARNIER

Član Komisije

---

(1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Glej zlasti Odločbo Komisije 2004/284/ES z dne 29. septembra 1999 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in sporazumom EGP (zadeva št. IV/M.1383 – Exxon/Mobil) (UL L 103, 7.4.2004, str. 1) in odločbe, ki so ji sledile, npr. odločbo Komisije z dne 3. maja 2007 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom (zadeva št. IV/M.4545 – Statoil/Hydro) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004.

2

(3)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

3

(4)  Glej zlasti navedeno odločbo Exxon/Mobil in pozneje sprejeto Odločbo Komisije z dne 19. novembra 2007 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom (zadeva COMP/M.4934 – KazMunaiGaz/Rompetrol) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004.

4

(5)  Glej zlasti prej navedeno odločbo Exxon/Mobil (uvodni izjavi 25 in 27).

5

(6)  Glej točko 5.2.1 prošnje in tam navedene vire, zlasti priloženi BP Statistical Review of World Energy (Statistični pregled BP svetovne energije), junij 2009.

6

BP Statistical Review of World Energy

(7)  To ustreza 0,34 bilijona Sm3 plina, kar je enako 0,34 milijarde Sm3 (oe), in 3,4 tisoč milijonov sodčkov nafte, kar je enako 0,540 milijarde Sm3; to skupaj znaša 0,88 milijarde Sm3.

7

3

3

3

3

(8)  Glej zlasti navedeno odločbo Exxon/Mobil in poznejšo navedeno odločbo KazMunaiGaz/Rompetrol.

8

(9)  Glej str. 8 BP Statistical Review of World Energy, junij 2009, ki je priložen prošnji (v nadaljnjem besedilu: BP Statistics).

9

BP Statistical Review of World Energy

BP Statistics

(10)  Njihovi tržni deleži so manjši od tržnih deležev „super velikih“.

10

(11)  Odločba Komisije 2007/194/ES z dne 14. novembra 2006 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (zadeva COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez) (UL L 88, 29.3.2007, str. 47).

11

(12)  Glej zlasti navedeno odločbo o Gaz de France/Suez.

12

(13)  Glej točko 12 navedene odločbe Statoil/Hydro.

13

(14)  Glej npr. odločbe, navedene v uvodni izjavi 4.

14

(15)  Glej zlasti BP Statistics, str. 24.

15

BP Statistics

(16)  Glej navedeno odločbo Statoil/Hydro.

16

---

| 31.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 84/56 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 84/56

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 29. marca 2010

o spremembi Odločbe 2003/135/ES glede načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenja divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v izrednih okoliščinah na nekaterih območjih zveznih dežel Severno Porenje-Vestfalija in Porenje-Pfalz (v Nemčiji)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1931)

(Besedilo v francoskem in nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2010/193/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (1) in zlasti petega pododstavka člena 16(1) ter petega pododstavka člena 20(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2003/135/ES z dne 27. februarja 2003 o odobritvi načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenje divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v izrednih okoliščinah v Nemčiji, v zveznih deželah Spodnja Saška, Severno Porenje-Vestfalija, Porenje-Pfalz in Posarje (2), je bila sprejeta kot eden izmed številnih ukrepov za boj proti klasični prašičji kugi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2003/135/ES z dne 27. februarja 2003 o odobritvi načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenje divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v izrednih okoliščinah v Nemčiji, v zveznih deželah Spodnja Saška, Severno Porenje-Vestfalija, Porenje-Pfalz in Posarje (2), je bila sprejeta kot eden izmed številnih ukrepov za boj proti klasični prašičji kugi.

| (2) | Nemčija je Komisijo obvestila o nedavnem razvoju navedene bolezni pri divjih prašičih na nekaterih območjih v zveznih deželah Severno Porenje-Vestfalija in Porenje-Pfalz. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je Komisijo obvestila o nedavnem razvoju navedene bolezni pri divjih prašičih na nekaterih območjih v zveznih deželah Severno Porenje-Vestfalija in Porenje-Pfalz.

| (3) | Navedene informacije kažejo, da je bila klasična prašičja kuga pri divjih prašičih na nekaterih območjih na jugu zvezne države Porenje-Pfalz in v regiji Eifel izkoreninjena. Zato na navedenih območjih ni več treba izvajati načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenje divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v izrednih okoliščinah. |
| --- | --- |

(3)

Navedene informacije kažejo, da je bila klasična prašičja kuga pri divjih prašičih na nekaterih območjih na jugu zvezne države Porenje-Pfalz in v regiji Eifel izkoreninjena. Zato na navedenih območjih ni več treba izvajati načrtov za izkoreninjenje klasične prašičje kuge in cepljenje divjih prašičev proti klasični prašičji kugi v izrednih okoliščinah.

| (4) | Odločbo 2003/135/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2003/135/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2003/135/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo in Francosko republiko.

V Bruslju, 29. marca 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5.

1

(2)  UL L 53, 28.2.2003, str. 47.

2

---

PRILOGA

„PRILOGA

1.   OBMOČJA, KJER SE IZVAJAJO NAČRTI ZA IZKORENINJENJE

A.   V zvezni deželi Porenje-Pfalz

| (a) | Okrožji Altenkirchen in Neuwied. |
| --- | --- |

(a)

Okrožji Altenkirchen in Neuwied.

| (b) | V okrožju Westerwald: občine Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod in Westerburg, občina Höhr-Grenzhausen, severno od avtoceste A48, občina Montabaur, severno od avtoceste A3, in občina Wirges, severno od avtocest A48 in A3. |
| --- | --- |

(b)

V okrožju Westerwald: občine Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod in Westerburg, občina Höhr-Grenzhausen, severno od avtoceste A48, občina Montabaur, severno od avtoceste A3, in občina Wirges, severno od avtocest A48 in A3.

| (c) | V okrožju Südwestpfalz: občine Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben, Rodalben in Wallhalben. |
| --- | --- |

(c)

V okrožju Südwestpfalz: občine Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben, Rodalben in Wallhalben.

| (d) | V okrožju Kaiserslautern: občine Bruchmühlbach-Miesau južno od avtoceste A6, Kaiserslautern-Süd in Landstuhl. |
| --- | --- |

(d)

V okrožju Kaiserslautern: občine Bruchmühlbach-Miesau južno od avtoceste A6, Kaiserslautern-Süd in Landstuhl.

| (e) | Mesto Kaiserslautern, južno od avtoceste A6. |
| --- | --- |

(e)

Mesto Kaiserslautern, južno od avtoceste A6.

B.   V zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija

| (a) | V okrožju Rhein-Sieg: mesta Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg in Lohmar ter občine Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck in Much. |
| --- | --- |

(a)

V okrožju Rhein-Sieg: mesta Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg in Lohmar ter občine Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck in Much.

| (b) | V okrožju Siegen-Wittgenstein: v občini Kreuztal kraji Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees in Mittelhees, v mestu Siegen kraji Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern in Eiserfeld, občine Freudenberg, Neunkirchen in Burbach, v občini Wilnsdorf kraja Rinsdorf in Wilden. |
| --- | --- |

(b)

V okrožju Siegen-Wittgenstein: v občini Kreuztal kraji Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees in Mittelhees, v mestu Siegen kraji Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern in Eiserfeld, občine Freudenberg, Neunkirchen in Burbach, v občini Wilnsdorf kraja Rinsdorf in Wilden.

| (c) | V okrožju Olpe: v mestu Drolshagen kraji Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth in Buchhagen, v mestu Olpe kraji Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen in Rüblinghausen, občina Wenden. |
| --- | --- |

(c)

V okrožju Olpe: v mestu Drolshagen kraji Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth in Buchhagen, v mestu Olpe kraji Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen in Rüblinghausen, občina Wenden.

| (d) | V okrožju Märkische: mesta Halver, Kierspe in Meinerzhagen. |
| --- | --- |

(d)

V okrožju Märkische: mesta Halver, Kierspe in Meinerzhagen.

| (e) | V mestu Remscheid kraji Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld in Bergisch Born. |
| --- | --- |

(e)

V mestu Remscheid kraji Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld in Bergisch Born.

| (f) | V mestih Köln in Bonn okrožja na desnem bregu reke Ren. |
| --- | --- |

(f)

V mestih Köln in Bonn okrožja na desnem bregu reke Ren.

| (g) | Mesto Leverkusen. |
| --- | --- |

(g)

Mesto Leverkusen.

| (h) | Okrožje Rheinisch-Bergische. |
| --- | --- |

(h)

Okrožje Rheinisch-Bergische.

| (i) | Okrožje Oberbergische. |
| --- | --- |

(i)

Okrožje Oberbergische.

2.   OBMOČJA, KJER SE IZVAJA CEPLJENJE V IZREDNIH OKOLIŠČINAH

A.   V zvezni deželi Porenje-Pfalz

| (a) | Okrožji Altenkirchen in Neuwied. |
| --- | --- |

(a)

Okrožji Altenkirchen in Neuwied.

| (b) | V okrožju Westerwald: občine Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod in Westerburg, občina Höhr-Grenzhausen, severno od avtoceste A48, občina Montabaur, severno od avtoceste A3, in občina Wirges, severno od avtocest A48 in A3. |
| --- | --- |

(b)

V okrožju Westerwald: občine Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod in Westerburg, občina Höhr-Grenzhausen, severno od avtoceste A48, občina Montabaur, severno od avtoceste A3, in občina Wirges, severno od avtocest A48 in A3.

| (c) | V okrožju Südwestpfalz: občine Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben, Rodalben in Wallhalben. |
| --- | --- |

(c)

V okrožju Südwestpfalz: občine Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben, Rodalben in Wallhalben.

| (d) | V okrožju Kaiserslautern: občine Bruchmühlbach-Miesau južno od avtoceste A6, Kaiserslautern-Süd in Landstuhl. |
| --- | --- |

(d)

V okrožju Kaiserslautern: občine Bruchmühlbach-Miesau južno od avtoceste A6, Kaiserslautern-Süd in Landstuhl.

| (e) | Mesto Kaiserslautern, južno od avtoceste A6. |
| --- | --- |

(e)

Mesto Kaiserslautern, južno od avtoceste A6.

B.   V zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija

| (a) | V okrožju Rhein-Sieg: mesta Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg in Lohmar ter občine Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck in Much. |
| --- | --- |

(a)

V okrožju Rhein-Sieg: mesta Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg in Lohmar ter občine Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck in Much.

| (b) | V okrožju Siegen-Wittgenstein: v občini Kreuztal kraji Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees in Mittelhees, v mestu Siegen kraji Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern in Eiserfeld, občine Freudenberg, Neunkirchen in Burbach, v občini Wilnsdorf kraja Rinsdorf in Wilden. |
| --- | --- |

(b)

V okrožju Siegen-Wittgenstein: v občini Kreuztal kraji Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees in Mittelhees, v mestu Siegen kraji Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern in Eiserfeld, občine Freudenberg, Neunkirchen in Burbach, v občini Wilnsdorf kraja Rinsdorf in Wilden.

| (c) | V okrožju Olpe: v mestu Drolshagen kraji Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth in Buchhagen, v mestu Olpe kraji Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen in Rüblinghausen, občina Wenden. |
| --- | --- |

(c)

V okrožju Olpe: v mestu Drolshagen kraji Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth in Buchhagen, v mestu Olpe kraji Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen in Rüblinghausen, občina Wenden.

| (d) | V okrožju Märkische: mesta Halver, Kierspe in Meinerzhagen. |
| --- | --- |

(d)

V okrožju Märkische: mesta Halver, Kierspe in Meinerzhagen.

| (e) | V mestu Remscheid kraji Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld in Bergisch Born. |
| --- | --- |

(e)

V mestu Remscheid kraji Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld in Bergisch Born.

| (f) | V mestih Köln in Bonn okrožja na desnem bregu reke Ren. |
| --- | --- |

(f)

V mestih Köln in Bonn okrožja na desnem bregu reke Ren.

| (g) | Mesto Leverkusen. |
| --- | --- |

(g)

Mesto Leverkusen.

| (h) | Okrožje Rheinisch-Bergische. |
| --- | --- |

(h)

Okrožje Rheinisch-Bergische.

| (i) | Okrožje Oberbergische.“ |
| --- | --- |

(i)

Okrožje Oberbergische.“

---